PRÍLOHY

Zoznam príloh

Textové prílohy
Príloha č. 1
Transpozícia právnych predpisov EÚ v oblasti vôd
Príloha č. 2
Hlavné tézy vodohospodárskej politiky do roku 2015
Príloha č. 3
Zásady vodohospodárskej politiky do roku 2015
Príloha č. 4
Projekt Povodne na území Slovenska v rokoch 1997–1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia
Príloha č. 5
Investičná stratégia budovania zariadení na ochranu pred povodňami 
na obdobie 2007 – 2013
Príloha č. 6
Vytváranie podmienok na zabezpečenie zásobovania obyvateľstva pitnou vodou

Grafické prílohy
Podiel obyvateľov zásobovaných vodou z verejných vodovodov k r. 2005, 2010, 2015,
Podiel obyvateľov pripojených na verejnú kanalizáciu k r. 2005, 2010, 2015

Mapové prílohy
č. 1	Podiel obyvateľov zásobovaných z verejných vodovodov k roku 2005
č. 2	Podiel obyvateľov zásobovaných z verejných vodovodov k roku 2010
č. 3	Podiel obyvateľov zásobovaných z verejných vodovodov k roku 2015
č. 4	Nadradené vodárenské sústavy
č. 5	Podiel obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu  k roku 2005
č. 6	Podiel obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu  k roku 2010
č. 7	Podiel obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu  k roku 2015
č. 8	Chránené vodohospodárske oblasti, povodia vodárenských tokov a vodárenské nádrží 

Príloha č. 1
Transpozícia právnych predpisov EÚ z oblasti vôd
Legislatíva EÚ v oblasti životného prostredia pozostáva z vyše 300 právnych dokumentov, z ktorých bolo potrebné prijať, ako podmienku vstupu do EÚ, súbor 87 nariadení, 149 smerníc a niekoľko desiatok rozhodnutí ako tzv. environmentálne acquis communautaire. 
V zmysle schváleného Národného programu pre prijatie acquis communautaire (ktorého súčasťou bolo aj environmentálne acquis communautaire) prioritou pre oblasť vôd  bola transpozícia smerníc EÚ do národnej legislatívy a následne (do 1. mája 2004) ich implementácia v praxi, v súlade so schválenými implementačnými stratégiami jednotlivých smerníc. 
Slovenská republika (SR) nebola schopná k termínu vstupu do EÚ splniť požiadavky všetkých smerníc týkajúcich sa oblasti vôd, najmä tých, ktorých  realizácia  v praxi vyžadovala vysoké finančné prostriedky. Preto už v rámci vyjednávania s orgánmi EÚ na úseku transpozície právnych predpisov Európskeho spoločenstva v oblasti vôd a implementácie príslušných opatrení požadovala SR schválenie prechodných období. Prechodné obdobia sa pôvodne požadovali pre 4 oblasti špecifikované smernicami Rady 91/676/EHS, 76/464/EHS, 98/83/EHS a 91/271/EHS, ale schválené boli len pre 2 smernice, a to smernicu Rady 76/464/EHS a smernicu Rady 91/271/EHS.
Smernica Rady 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia sa týka predovšetkým priemyselných odpadových vôd obsahujúcich určité nebezpečné látky uvedené v  Zozname I. a v  Zozname II. prílohy k tejto smernici. 
Smernica Rady 91/271/EHS o čistení mestských odpadových vôd patrí z hľadiska investičných požiadaviek k najnáročnejším, keďže jej uplatňovanie v praxi si vyžaduje dobudovanie potrebnej vodohospodárskej infraštruktúry (čistiarní odpadových vôd a komunálnych stokových sietí) a zlepšenie technológií čistenia odpadových vôd v aglomeráciách, čo si vyžaduje vysoké finančné prostriedky. Potreba vysokých finančných prostriedkov  bola aj dôvodom pre vyjednanie dvoch prechodných období pre jej úplnú implementáciu a to do roku 2010 a do roku 2015 v nasledovnom členení
–	do 31. decembra 2010 zabezpečiť vo všetkých aglomeráciách nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov čistenie odpadových vôd v súlade so smernicou,
–	do 31. decembra 2015 zabezpečiť vo všetkých aglomeráciách nad 2000 ekvivalentných obyvateľov čistenie odpadových vôd v súlade so smernicou.
Výstavba stokovej siete	
(Počet aglomerácií týkajúcich sa novej stokovej siete alebo  stokovej siete vyžadujúcej rekonštrukciu)
Aglomerácia	Počet aglomerácií	Schválená
Implementácia	Dĺžka prechodného obdobia (od 1.1.2004)	
Aglomerácia 
s počtom E.O. > 10 000	18	2010	6rokov	
Aglomerácia
S počtom E.O. 2 000 – 10 000	409	2015	11 rokov	

Čistiarne odpadových vôd	
(Počet aglomerácií týkajúcich sa nových ČOV alebo vyžadujúcich rozšírenie a intenzifikáciu ČOV)
Aglomerácia	Počet aglomerácií	Schválená
Implementácia	Dĺžka prechodného obdobia (od 1.1.2004)	
Aglomerácia 
s počtom E.O. > 10 000	90	2010	6 rokov	
Aglomerácia
S počtom E.O. 2 000 – 10 000	439	2015	11 rokov	

Smernice Rady EÚ implementované do národnej legislatívy
1.	Smernica Rady 75/440/EHS o kvalite povrchových vôd určených na odber pitnej vody v znení  smernice Rady 79/869/EHS a smernice Rady 91/692/EHS
2.	Smernica Rady 76/160/ES o kvalite vody určenej na kúpanie v znení smernice Rady 91/692/EHS a nariadenia Rady (ES) č. 807/2003
3.	Smernica Rady č. 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia v znení smernice Rady 91/692/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES
4.	Rozhodnutie Rady 77/795/EHS zakladajúce spoločný postup pri výmene informácií o kvalite sladkej vody spoločenstva
5.	Smernica Rady 78/659/EHS o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu alebo zlepšenie pre podporu života rýb 
6.	Smernica Rady 79/869/EHS o metódach merania a početnosti odberov a rozborov  povrchových vôd určených na pitné účely v znení smernice Rady 81/855/EHS, smernice Rady 91/692/EHS a nariadenia Rady (ES) č. 807/2003
7.	Smernica Rady 80/68/ES o ochrane podzemných vôd proti znečisteniu spôsobenému určitými nebezpečnými látkami v znení smernice Rady 91/692/EHS
8.	Smernica Rady 82/176/EHS pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre odpadové vody s obsahom ortuti vypúšťané z výroby chlór–alkalickej elektrolýzy v znení smernice Rady 91/692/EHS
9.	Smernica Rady 83/513/EHS pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom  kadmia v znení smernice Rady 91/692/EHS
10.	Smernica Rady 84/156/EHS pre limitné hodnoty  a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom ortuti v iných výrobách než chlór–alkalická elektrolýza  v znení smernice Rady 91/692/EHS
11.	Smernica Rady 84/491/EHS pre limitné hodnoty a kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom hexa–chlórcyklohexán v znení smernice Rady 91/692/EHS
12.	Smernica Rady 86/280/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie niektorých nebezpečných látok uvedených v zozname prílohy k smernici Rady 76/464/EHS v znení smernice Rady 88/347/EHS, smernice Rady 90/415/EHS a smernice Rady 91/692/EHS 
13.	Smernica Rady č. 91/271/EHS o čistení mestských odpadových vôd v znení smernice Komisie 98/15/ES 
14.	Smernica Rady 91/676/EHS o ochrane vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov v znení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003
15.	Smernica Rady 98/83/EHS o kvalite vody určenej pre ľudskú spotrebu (pitná voda), (v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR) v znení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003
16.	Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúca rámec pôsobnosti spoločenstva  v oblasti vodnej politiky (skrátene rámcová smernica o vode -  RSV)
	RSV ruší: 	Smernicu Rady 75/440/EHS -  k 22.12.2007.
		Smernicu Rady 78/659/EHS -  k 22. 12. 2013.
		Smernicu Rady 80/68/ES      -  k 22. 12. 2013.

Príloha č. 2
Hlavné tézy vodohospodárskej politiky do roku 2015
Hospodárenie s vodou a jej ochrana nadobúda stále väčší strategický význam, najmä preto, že dostupnosť vodných zdrojov vystupuje ako jeden z globálnych problémov sveta. Slovensko má v celku priaznivú situáciu z pohľadu výskytu zásob, najmä podzemnej, ale aj povrchovej vody, čím sú vytvorené podmienky na uspokojenie požiadaviek a nárokov na ich krytie. Aj pri tejto, v súčasnosti priaznivej situácii je potrebné hospodáriť s vodou, najmä v súvislosti s očakávanou klimatickou zmenou, a z toho vyplývajúcich problémov v znižovaní výdatností vodných zdrojov.
Tézy:
I.	Uplatňovať integrované prístupy k ochrane a využitiu vodných zdrojov v rámci trvalo udržateľného rozvoja (TUR).	
Prechod k TUR si vyžaduje väčšiu diverzifikáciu vodných zdrojov, vodu brať ako strategickú surovinu, ktorá by okrem ekonomickej úlohy mala plniť aj iné úlohy, najmä vo vzťahu k zabezpečeniu životného štandardu obyvateľstva. Pri zabezpečovaní TUR sa preferujú prírode blízke prístupy, orientácie na využívaní miestnych zdrojov, dôslednú ochranu zdrojov, racionálne narábanie s nimi, zachovanie druhovej rozmanitosti, ktorá sa významnou mierou viaže na vodomilné a vlhkomilné ekosystémy. Ťažisko integrovaných prístupov by malo byť v kompenzácii deficitných oblastí extrémnych hydrologických situácií.
II.	Ekologické a vodohospodárske záujmy riešiť komplexne pri zabezpečení vzájomnej rovnováhy.	
Vodohospodárske úpravy na Slovensku majú niekoľko storočnú tradíciu. Spĺňajú v krajine viac účelov, ktoré sú orientované najmä na ochranu pred povodňami (retencia v nádržiach, úpravy tokov), odvodňovanie, zavlažovanie pozemkov, zabezpečovanie odberov úžitkovej a pitnej vody. Ich vplyv na krajinu v niektorých oblastiach z environmentálneho hľadiska môže byť problematický. Podstatne horší vplyv na krajinu má však vypúšťanie odpadových vôd priamo do toku. Pri všetkých týchto vodohospodárskych činnostiach, ktoré boli v predchádzajúcom období realizované, bez hodnotenia vplyvu na životné prostredie je potrebné postupne eliminovať a naprávať tak, aby sa dosiahol dobrý stav vôd, ako to ukladá smernica 2000/60/ES.
III.	Vodohospodárske služby realizovať v rámci plánovaného integrovaného hospodárenia s vodou v hydrologickom povodí z hľadiska záujmu ochrany vodných zdrojov, prírodného prostredia a požiadaviek rozvoja spoločnosti.

Príloha č. 3
Zásady vodohospodárskej politiky do roku 2015
Ochrana a šetrné hospodárenie s vodou je verejným záujmom.	
S vodou, napriek tomu, že je obnoviteľným prírodným zdrojom, je potrebné hospodáriť  a využívať len nutné množstvo na uspokojovanie potrieb, starať sa o jej ochranu kvalitatívnu, ale aj o kvantitatívnu, čím sa zabezpečí vylepšovanie životného prostredia. Ochrana a hospodárenie s vodou je celospoločenským záujmom, preto má byť pod kontrolou a jej využívanie a nakladanie s ňou musí byť transparentné a demokratické. 
–	Vodné plánovanie musí obsahovať túto postupnosť:
*	racionálne hospodárenie, efektívne využívanie a revitalizáciu existujúcich zdrojov (ochrana vodný zdrojov)
*	ekonomickú efektívnosť vkladaných investícií do vodného hospodárstva Posudzovanie ich skutočných nákladov a prínosov už v čase návrhu a predprojektovej prípravy s výberom ekonomicky najvhodnejšej alternatívy riešenia, ktorá zabezpečí zlepšenie ekológie územia. 
*	spravodlivosť	
Zásahy vyvolané výstavbou vodohospodárskych diel nesmú obmedzovať práva iných. V prípade, že nie je možná ich realizácia bez ujmy zásahov do prostredia a majetkov iných, musia byť vopred odsúhlasené s dotknutými subjektmi a spravodlivo kompenzované. Dôsledne sa musí uplatňovať princíp zodpovednosti vykonávateľa vodohospodárskej činnosti, ale aj užívateľa výsledkov činnosti.
–	Vodné hospodárstvo musí klásť dôraz na diverzifikáciu zdrojov.	
Navrhované alternatívy riešenia problému je potrebné rovnocenne posúdiť v celej škále oblastí. Vybrať tú, ktorá vyhovuje z hľadiska hydrologického zaťaženia povodia bez negatívnych dopadov na stav vôd a určí možný rozvoj územia a orientácie pri plánovaní pre ďalšie rezorty. 
–	Kontrolovať hospodárne využívanie vody a činnosť v povodí.	
Oddeliť kontrolné funkcie od funkcií poskytujúcich vodohospodárske služby. Kontrolou poveriť orgány, ktorých činnosť je nezávislá a posilniť ich právomoci vyplývajúce z legislatívnych predpisov vodného hospodárstva.
–	V spolupráci orgánov štátnej vodnej správy, samospráv, správcov povodí, vodárenských spoločností, investorov a iných zložiek verejného života zabezpečiť vybudovanie verejných vodovodov a verejných kanalizácií na celom území SR, dosiahnuť dobrý stav povrchových a podzemných vôd.
–	Zabezpečiť účelnú správu vodného hospodárstva:
*	vytvoriť integrovaný manažment povodí pre správu vodstva v oblastiach povodí podľa hydrologických povodí. Správu povodí zabezpečovať cez odborný štátny subjekt, ktorým je Slovenským vodohospodárskym podnikom, š. p., Banská Štiavnica.
–	Zreálniť ceny za vodohospodárske služby a činnosti:
*	vytvoriť také podmienky a pravidlá opierajúce sa výlučne o ekonomické princípy, ktorými sa zabezpečia zdroje na financovanie správy a prevádzky povodí. Tým zároveň zabezpečiť financovanie rozvoja, výskumu a investičnej výstavby vodného hospodárstva pri postupnom znižovaní nárokov na prostriedky zo štátneho rozpočtu.

Príloha č. 4
Projekt Povodne na území Slovenska v rokoch 1997–1999, odstránenie následkov a preventívne opatrenia
Projekt je rozčlenený na 3 základné podprojekty, ktoré sú ďalej členené na menšie úseky, časti, resp. stavby:
–	Podprojekt A. Zvýšenie protipovodňovej ochrany na rieke Morava v západnej časti Slovenska 
a)	Rekonštrukcia hrádze Moravy km 0,0–52,0
b)	Rekonštrukcia hrádze Moravy km 71–110
c)	Rekonštrukcia odvodňovacej sústavy Záhoria (oblasť ČS Zohor, oblasť Záhorská Ves–Suchohrad, odvodňovacia sústava v oblasti ČS Malé Leváre, oblasť ČS Brodské)
–	Podprojekt B. Ochrana Východoslovenskej nížiny
a)	Rekonštrukcia a dostavba čerpacích staníc Východoslovenskej nížiny
٠	ČS Kamenná Moľva – rekonštrukcia, Latorica rkm 5,50
٠	ČS Stretávka – rekonštrukcia, Čierna voda rkm 5,50; Uh rkm 0,50
٠	ČS Streda nad Bodrogom – rekonštrukcia, Bodrog rkm 5,00
٠	ČS Čičarovce – rekonštrukcia, Udoč rkm 0,40; Latorica rkm 19,0 – bude ukončená v roku 2005
٠	ČS Pavlovce nad Uhom,
٠	ČS Veľké Raškovce – rekonštrukcia, Duša rkm 1,00; Laborec rkm 7,70
٠	ČS Milhostov, Trnávka rkm 16,30
٠	ČS Drahňov – vnútorných vôd, Laborec rkm 13,00
٠	ČS Jenkovce – vnútorných vôd, Jenkovský kanál km 0,00; Záchytný kanál km 8,90
٠	ČS Bežovce – ochrana, Záchytný kanál km 5,10
b)	Rekonštrukcia a dostavba rozhodujúcich tokov, hrádzí a kanálovej siete na Východoslovenskej nížine
٠	rekonštrukcia Uhu - rkm 0,0 - 18,8 a rkm 18,8 -21,39 (úsek rkm 0,0 - 12,3 bude ukončený v roku 2005)
٠	rekonštrukcia hrádze ĽB a PB – Bodrog, Latorica, Trnávka, Laborec- ukončí sa v roku 2005
٠	rekonštrukcia - Sobranecký potok – bude ukončená v roku 2005
٠	rekonštrukcia kanálovej siete VSN - kanál Udoč  a súvisiace kanály na VSN III, Kanál „A“ a súvisiace kanály na VSN VI a VSN VII
٠	Petrovce – rekonštrukcia VH uzla VD Zemplínska Šírava, Laborec rkm 44,0-45,0 – bude ukončená v roku 2005
–	Podprojekt C. Protipovodňové opatrenia na tokoch v mestách a obciach SR 
Súbor stavieb
1.	horná Myjava – výstavba polder – VD Myjava, polder Myjava – Brestovec (bude ukončená v roku 2005), 
2.	Chvojnica – polder Oreské, Chvojnica – ochrana intravilánu
3.	horná Kysuca–Makov–Kopanice, úprava Kysuce v rkm 58,358–59,005
4.	Rajčianka–Rajecké Teplice–Poluvsie, úprava Rajčianky v rkm 14,020–14,495
5.	Varínka–Dolná Tižina–Stráža, úprava Tižinky v rkm 0,240–1,450
6.	horná Bebrava–Bánovce nad Bebravou–úprava sútoku Radiše v rkm 0,0–1,480 a Bebravy v rkm 17,675–19,930
7.	dolný Ipeľ–Šahy–mestská časť Tešmak, ochrana intravilánu pred povodňovými prietokmi potoka Olvár, Tupá–Semerovce, ochrana intravilánu obcí pred povodňovými prietokmi potoka Štiavnica, Veľké Túrovce, protipovodňové opatrenia na Seleckom potoku, Veľké Túrovce, ochrana intravilánu pred povodňovými prietokmi potoka Krupinica, Kosihy nad Ipľom–Vinica, ochranné opatrenia na Veľkom potoku
8.	prítoky Hrona v Brezne – Brezno, protipovodňové opatrenia na Kabátovskom potoku, Brezno, protipovodňové opatrenia na potoku Pytlová
9.	Zolná–Ponická Huta, protipovodňové opatrenia na toku Zolná
10.	Podlužianka–Levice, ochrana mesta pred prietokmi Podlužianky
11.	Svinka–Renčišov – úprava Renčišovského potoka km 0,00–0,99 a Malej Svinky km 21,20 –21,60; Uzovské Pekľany – úprava Malej Svinky km 13,200–14,741; Jarovnice – úprava Malej Svinky km 9,90–12,90; Chminianska Nová Ves – úprava Veľkej Svinky km 27,00–28,30; Obišovce – úprava Svinky km 0,00–0,70
12.	stredný Hornád – Spišské Podhradie – úprava Margecianky km 4,00–5,40, Kluknava – úprava Dolinského potoka km 0,00–2,50; rekonštrukcia Hornádu
13.	horná Torysa–Dubovica – úprava Dubovického potoka km 0,00–2,82; ústie do Torysy v rkm 92,25; Brezovica – úprava Torysy rkm 102,040–104,160; Veľký Šariš, úprava Torysy
14.	Vlára–Nemšová – ochranná hrádza Vláry
15.	stredný Poprad–Matejovce – úprava Slavkovského potoka

Príloha č. 5
Investičná stratégia budovania zariadení na ochranu pred povodňami 
na obdobie 2007 - 2013

Úprava odtokových pomerov
–	riešenie odtokových pomerov v starom koryte Dunaja, na toku Teplica pod VD Kunov
–	riešenie povodňových prietokov dolného Váhu
–	ochrana Bratislavy proti veľkým vodám v rkm 1864,45–1862,45
–	ochrana Banskej Bystrice proti veľkým vodám
–	riešenie odtokových pomerov na toku Teplica  pod VD  Kunov
–	úprava tokov Zázrivka (rkm 0,499–0,691), Teplianky, (rkm 0,296–0,565), potoka Solka (rkm 0,085–0,5), Trstenského potoka rkm (0,054–0,907), Rovinka (intr. Žilina–Rovinky), Semetešky (intr. Turzovka), Suchého potoka (intr. Liptovské Matiašovce), Bystrica (intr. Krásno nad Kysucou, Stará Bystrica, Nová Bystrica, Klubina), Kysuca (intr. Krásno nad Kysucou, Staškov, Čadca–Sihelník, Makov–Kopanice, Podvysoká), potok Čiernanka (intr. Čierne), Trojačka (intr. Makov), potok Mochnáč (intr. Motešice), Šľahorovský potok (intr. Svrčinovec), Jasenovský potok (rkm 0,3–0,8), Žitava (intr. Vráble–Tesárske Mlyňany), Pružinka (intr. Dolný Lieskov), Bojňanka (intr. Chrabany) Vtáčnický potok (intr. Zem. Kostolany), Varínka (intr. Varín), potok Svinná (intr. Svinná, Lietava), Turzovský potok (intr. Turzovka), Dedovský potok (intr. Oščadnica), Radôstka (intr. Radôstka–Lutiša), Vyšehrádny potok (intr. Vyšehradné), Chociny (intr. Nemečky), Rajčianka (intr. Čičmany), Bytčický potok (intr. Bytčica), Okruhlý potok (intr. Závodie), Kelčovanka (intr. Vysoká nad Kysucou–Kelčov), potok Boriná (intr. Kamenná Poruba), potok Hradisko (intr. Stažov), potok Turiec (intr. Turček), Sedličianský potok (intr. Trenčianské Stankovce), Ledničanka (intr. Lednické Rovné), potok Drietomica (rkm 4,233–12,5), Nitra (intr. Nedožery), Lieskovský potok (intr. Horný Lieskov, Dolný Lieskov), Kubinský potok (intr. Dolný Kubín), Pšurnovský potok (intr. Pšurnovce), Bitarovský potok (intr. Bánová), potok Oščadnica (intr. Oščadnica–Tichá), Lysický potok (intr. Lysica), Čaušianský potok (intr. Malá Čausa), potok Kanianky (intr. Kanianka), Rimava (intr. Tisovec) potok Neresnica (intr. Zvolen), Ipeľ (intravilán Kalinovo) (rkm 157,9–158,4), Rimavica (intr. Kokava n/Rimavicou) (rkm 13,41–13,64;13,88–14,23), Zolná (intr. Čačín), potok Kopernice (rkm 0,1–1,0), Sielnický potok (intr. Sielnica) (rkm 4,1–5,0), potok Teplá (intr. Sklené Teplice) (rkm 6,7–7,2), Hron (intr. Sliač–Vlkanová), Krtíšsky potok (intr. Veľký Krtíš–Modrý Kameň), Starý jarok (intr. Bystré), Veľký potok (intr. Šarišské Sokolovce), potok Krahulec (intr. Čičava), Lipanského potok (intr. Lipany), Bodva (intr. Medzev, Jasov - rómska osada), potok Pasterník (intr. Stará Ľubovňa), úprava miestnych potokov cez intravilány Liesek–Oravica, Breza–Mútňanka, Lučatín, Odorín, Novobanský a Starohutský potok (intr. Nová Baňa), Hron (intr. Lučatín)
Stabilizácia koryta toku
–	Studený potok (intr. Oravský Biely potok–Habovka), potok Revúca (intr. Liptovské Revúce), Biela Orava (intr. Lomná, Zákamenné), Mútňanka (intr. Mutné–Dulov), Nitra (km 7,03–53,05), stabilizácia dna rieky cez intr. Beňadovo 
Rekonštrukcia ochranných hrádzí
–	zvýšenie bezpečnosti pravostrannej hrádze Dunaja v rkm 1868,1–1869,2
–	zvýšenie bezpečnosti ľavostrannej línie Bratislavy v úseku Prístavná ulica – Nový most 
–	protipovodňové opatrenia na ochrannej hrádzi Moravy v rkm 17,0–19,0, v rkm 22,0–33,0
–	zvýšenie bezpečnosti ochrannej hrádze Malého Dunaja a Klatovského ramena
–	rekonštrukcia ochrannej hrádze potoka Paríž
–	zvýšenie ochrannej hrádze Žitavy v úseku Húl–Vlkas
–	Nové Zámky – zvyšovanie OH rieky Nitry rkm 6,9–15 – obojstranné
–	Komoča–Koniarovce, spevnenie koruny OH Nitry
–	prestavba pravobrežnej hrádze Váhu Ivanovce–Kostolná km 0,0–8,6, Skalka–Nemšová km 0,0–4,77
–	Sučany – zvýšenie ľavostrannej hrádze Váhu km 283,4–284,7, pri ČOV km 278,2–278,5
–	prestavba ľavostrannej hrádze Váhu Piešťany – Modrova km 0,0–7,4
–	Vyškovce nad Ipľom – rekonštrukcia POH Ipľa
–	Uzovská Panica–Veľký Blh – prevýšenie ochranných hrádzí potoka Blh
–	rekonštrukcia OH na toku Slaná štátna hranica rkm 0,0–5,0; 5,0–11,0
–	Rimava – rekonštrukcia úpravy toku rkm 0,0–6,0
Výstavba koncentračných ochranných hrádzí
–	Zvýšenie bezpečnosti ľavostrannej ochrannej hrádze odpadového kanála VD Gabčíkovo
–	Zvýšenie bezpečnosti ľavostrannej ochrannej hrádze Dunaja na úseku Palkovičovo (Sap) – Čičov (zvýšenie koruny hrádze)
–	Hričov Letisko – ochranná hrádza v dĺžke 250 m
–	Turany – pravá strana Váhu  v km 287–289
–	Bíňa, Želiezovce, Vlkanová–Radvaň – protipovodňové opatrenia na Hrone
–	Preseľany nad Ipľom – ochranné opatrenia na potoku Kamenec
–	Brezno – ochrana mesta (dokompletovanie ochrany intravilánu)
–	Šahy–Homok – protipovodňové opatrenia na Nemcovom potoku
–	Protipovodňové opatrenia na potoku Teller v záustnej časti Sikenice
–	Ipeľský Sokolec – protipovodňové opatrenia na potoku Jelšovka 
–	Hokovce – protipovodňové opatrenia na potoku Veperec
–	Vyškovce nad Ipľom – predĺženie POH Ipľa
–	Pláštovce – protipovodňové opatrenia na potoku Litava a Krupinica
–	Nemecká – ochrana intravilánu
–	Nemecká–Dubová – ochrana intravilánu Dubová
–	Podbrezová–Skalica – ochrana intravilánu Podbrezová
–	Hokovce – ochranné opatrenia na toku Štiavnica
–	Poltár – ochranné opatrenia na potoku Poltarica
–	Fiľakovo – ochranné opatrenia na Belinskom a Čamovskom potoku
–	Ipeľské predmestie - ochrana intravilánu
–	Levice, ochranné opatrenia na toku Podlužianka – výstavba poldra 
–	Slatina, úprava odtokových pomerov v povodí toku Slatina – výstavba poldra 
–	Dobrá Niva, úprava odtokových pomerov v povodí toku - polder

Na obdobie 2007–2013 do Investičnej stratégie budovania zariadení na ochranu pred povodňami boli navrhnuté opatrenia v povodiach:
–	 Ochrana urbanizovaného územia Bratislavy na úpätí Malých Karpát
–	 Riešenie odtokových pomerov tokov Malých Karpát – mimo územia Bratislavy
–	Protipovodňové opatrenia na Stupavskom potoku
–	Riešenie odtokových pomerov na vodných tokoch Záhoria
–	Ochrana územnej časti Devín
–	Ochrana územia Devínska Nová Ves
–	Ochrana územia  v úseku Most Lafrankoni – ústie Moravy
–	Váhovce – optimalizácia HPV, II. etapa
–	Klatovská Nová Ves- výstavba poldra na Hradeckom potoku
–	Čapor- výstavba poldra na ochranu intravilánu
–	Protipovodňová ochrana aglomerácie Nitra – polder Koniarovce
–	Protipovodňová ochrana aglomerácie Šurian a Nových Zámkov- výstavba poldra
–	Úprava odtokových pomerov v povodí Sveržovka
–	Úprava odtokových pomerov – potok Krahulec
–	Košice – prioritné protipovodňové opatrenia v SR 
–	Košice – Hornád – ochrana intravilánu krajského mesta
–	Prešov – protipovodňové opatrenia - ochrana intravilánu
–	Moldavská nížina – rekonštrukcia odtokových pomerov
–	Sabinov – úprava Torysy v intraviláne mesta v r. km 79,500–81,300
–	V. Šariš – úprava Torysy nad mostom
–	Raslavice – úprava potoka Sekčov v r. km 31,300–33,000 (intr.)
–	Prešov – skapacitnenie koryta r. Sekčov v r. km 1,000–6,700
–	Lažany, Svinia, Kojatice, Rokycany, Bzenov, Radatice – úprava odtokových pomerov v povodí V. Svinky
–	Renčišov – úprava odtokových pomerov M. Svinky
–	Bertotovce – úprava V. Svinky v r. km 33,000–34,300
–	Bzenov – úprava toku V. Svinky v r. km 15,400–16,100
–	Kapušany – úprava potoka Ladianka
–	Laborec – zvýšenie prietokovej kapacity koryta v r. km 19,500–36,900Uh – zvýšenie prietokovej kapacity koryta v r. km 0,000–12,300
–	Ondava – zvýšenie prietokovej kapacity koryta v r. km 0,000–30,000
–	Latorica – zvýšenie prietokovej kapacity koryta v r. km 0,000-31,000
–	Bodrog – zvýšenie prietokovej kapacity koryta v r. km 0,000–15,000
–	Čirč – Leluchov hr. II/2–II/3 úprava rieky Poprad v r. km 37,528–38,020
–	Ondava – prestavba ĽB hrádze v  km 12,500-17,800
–	Ondava – prestavba PB hrádze v  km 8,500-14,100
–	VSN – rekonštrukcia ochranných hrádzí
–	Košice – rekonštrukcia ochranných hrádzí Hornádu pod aglomeráciou Košíc
–	Kechnec – úprava rieky Hornád v hraničnom úseku v r. km 108,000-118,200

Na obdobie 2007–2013 do Investičnej stratégie budovania zariadení na ochranu pred povodňami boli navrhnuté rekonštrukcie vodných stavieb – vodných nádrží:
–	VN Dubník II – Stará Turá – prestavba hrádze a objektov
–	VN  Čerenec –prestavba hrádze a objektov
–	VN Chtelnica - prestavba hrádze a objektov
–	VN Dubové - prestavba hrádze a objektov
–	Rekonštrukcia Banskoštiavnických jazier II. etapa
–	VN Vyšná Rybnica – rekonštrukcia nádrže
–	VD Bukovec – rekonštrukcia tesniaceho jadra 
–	VD Domaša– rekonštrukcia tesniaceho jadra
–	Zemplínska Šírava – rekonštrukcia hrádzí – vlnolam, výpustný objekt
–	VD Ružín I, II – rekonštrukcia 
–	Poldre:
*	Frička – polder na toku Bystrička
*	Hervartov – polder na Valalskom potoku
*	Kurov – polder na Korovci
*	Renčišov – polder na Renčišovskom potoku
*	Renčišov – polder na toku Malá Svinka
*	Spišské Podhradie – polder na Vavrincovom potoku
*	Štrba – polder na toku Dielnica v r. km 0,300
*	Štrba – polder na Štrbskom potoku v r. km 3,050
*	Víťaz – dolina – polder na potoku Polhodov v r. km 0,750
*	Lipníky – polder na Trstianke v r. km 1,000

Príloha č. 6
Vytváranie podmienok na zabezpečenie zásobovania obyvateľstva pitnou vodou
Koncepcia rozvoja verejných vodovodov je orientovaná predovšetkým na využívanie kapacít vybudovaných zdrojov pitnej vody. Všade tam, kde je dostatok zdrojov podzemnej vody vyhovujúcej kvality, sa prednostne na zásobovanie obyvateľov pitnou vodou budú aj v budúcnosti využívať tieto zdroje. Z hľadiska systémového riešenia danej skutočnosti je potrebné vypracovať kvalitný hydrogeologický prieskum, ktorý poskytne dostatočne presné údaje o potenciálnych zdrojoch pitnej vody.  Na báze podzemných zdrojov pitnej vody budú zásobované všetky vodovody na západnom Slovensku. Vodovody v juhozápadnej časti budú zásobované zo zdrojov oblasti Bratislavy (Sihoť, Pečniansky les, Rusovce–Ostrovné Lúčky, Mokraď, Šamorín) a Žitného ostrova (Jelka, Gabčíkovo) a dopĺňané miestnymi zdrojmi. V ostatných regiónoch sa predpokladá okrem podzemných zdrojov vody využívať aj veľkokapacitné zdroje povrchovej vody – vodárenské nádrže. V oblasti severozápadného Slovenska budú potreby vody kryté z existujúcich zdrojov podzemnej vody a zvýši sa využitie kapacity VN Nová Bystrica. Potreby pitnej vody v južných okresoch banskobystrického kraja (Veľký Krtíš, Lučenec, Poltár, Rimavská Sobota, Revúca) vzhľadom na nepriaznivé hydrogeologické pomery budú po dobudovaní prívodov vody kryté dodávkou vody z vodárenských nádrží Hriňová, Málinec a Klenovec. Potreby vody v okresoch Banská Bystrica a Brezno budú kryté zo zdrojov podzemnej vody. V ostatných okresoch kraja sa predpokladá spolupráca zdrojov podzemnej vody a VN Hriňová a Turček.
Zo zdrojov podzemnej vody by v období do roku 2015 mali byť kryté potreby vody na území v pôsobnosti Podtatranskej vodárenskej spoločnosti, a. s. Bolo by žiaduce, aby aj v súčasnosti využívané priame odbery z tokov boli postupne nahradené iným vyhovujúcim zdrojom vody.
Na území v pôsobnosti Východoslovenskej vodárenskej spoločnosti, a. s., sa aj v budúcnosti predpokladá kryť potreby vody z miestnych zdrojov podzemnej vody podľa potreby dopĺňané prívodom vody z VN Bukovec (Košice) a VN Starina (okresy Snina, Michalovce, Trebišov, Vranov nad Topľou, Svidník, Stropkov, Bardejov, Medzilaborce). Potreby vody v Prešovskom a Košickom SKV by mali byť po roku 2010 čiastočne kryté z nového zdroja vody, najvhodnejším sa javí výstavba VN Tichý Potok.