ZMENA A DOPLNENIE NÁRODNÉHO ZOZNAMU NAVRHOVANÝCH CHRÁNENÝCH VTÁČÍCH ÚZEMÍ

A.	Zoznam navrhovaných chránených vtáčích území, ktoré sa dopĺňajú do Národného zoznamu navrhovaných vtáčích území

Čergov

Katastrálne územie: Okres Bardejov: Gerlachov, Malcov, Lenartov, Kružlov, Lukov, Richvald, Krivé, Venécia, Bogliarka, Livov, Livovská Huta, Hervartov, Kríže, Šiba, Hertník, Fričkovce, Osikov, Okres Stará Ľubovňa: Orlov, Obručné, Ruská Voľa nad Popradom, Čirč, Ľubotín, Šarišské Jastrabie, Kyjov, Pusté Pole,Okres Prešov: Hradisko pri Terni, Závadka pri Terni, Geraltov, Babin Potok, Mošurov, Terňa, Malý Slivník, Okres Sabinov: Hubošovce, Uzovce, Olejníkov, Hanigovce, Milpoš, Lúčka nad Torysou, Ľutina, Kamenica, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Bodovce, Drienica, Šarišské Sokolovce, Pečovská Nová Ves, Červená Voda, Jakubovany pod Čergovom, Ratvaj, Sabinov

Výmera lokality: 35 849, 71 ha

Odôvodnenie návrhu ochrany: 
Čergov je jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie sovy dlhochvostej (Strix uralensis) a pravidelne tu hniezdi viac ako 1% národnej populácie druhov muchárik bielokrký (Ficedula albicollis), muchárik červenohrdlý (Ficedula parva), jariabok hôrny (Bonasa bonasia). penica jarabá (Sylvia nisoria), ďateľ bielochrbtý (Dendrocopos leucotos), ďateľ čierny (Dryocopus martius), chriašteľ poľný (Crex crex), žlna sivá (Picus canus), kuvik vrabčí (Glaucidium passerinum), ďateľ trojprstý (Picoides tridactylus), kuvik kapcavý (Aegolius funereus), lelek lesný (Caprimulgus europaeus), orol krikľavý (Aquila pomarina), rybárik riečny (Alcedo atthis), včelár lesný (Pernis apivorus), bocian čierny (Ciconia nigra), tetrov hoľniak (Tetrao tetrix), orol skalný (Aquila chrysaetos), muchár sivý (Muscicapa striata), pŕhľaviar čiernohlavý (Saxicola torquata), krutihlav hnedý (Jynx torquilla), žltochvost lesný (Phoenicurus phoenicurus) a prepelica poľná (Coturnix coturnix).

Zastúpenie druhov:
druh	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy	splnené kritérium	
Strix uralensis	70	•	K1	
Ficedula albicollis	2800		>1%	
Ficedula parva	800		>1%	
Bonasa bonasia	400		>1%	
Sylvia nisoria	150		>1%	
Dendrocopos leucotos	120		>1%	
Dryocopus martius	100		>1%	
Crex crex	90		>1%	
Picus canus	80		>1%	
Glaucidium passerinum	45		>1%	
Picoides tridactylus	40		>1%	
Aegolius funereus	30		>1%	
Caprimulgus europaeus	25		>1%	
Aquila pomarina	21		>1%	
Alcedo atthis	20		>1%	
Pernis apivorus	13		>1%	
Ciconia nigra	11		>1%	
Tetrao tetrix	7.5		>1%	
Aquila chrysaetos	3		>1%	
Muscicapa striata	800		>1%	
Saxicola torquata	600		>1%	
Jynx torquilla	200		>1%	
Phoenicurus phoenicurus	150		>1%	
Coturnix coturnix	70		>1%	
Lanius collurio	900			
Alauda arvensis	250			
Streptopelia turtur	200			
Dendrocopos medius	25			
Lullula arborea	25			
Lanius excubitor	3.5			
Bubo bubo	2			
Ciconia ciconia	+			
Dendrocopos syriacus	+			
Hirundo rustica	+			

Chočské vrchy

Katastrálne územie: Okres Dolný Kubín: Krivá, Chlebnice, Malatiná, Poruba-Geceľ, Leštiny, Žaškov, Vyšný Kubín, Osádka, Jasenová, Okres Liptovský Mikuláš: Huty, Malé Borové, Veľké Borové, Liptovský Trnovec, Kvačany, Prosiek, Dlhá Lúka, Liptovská Anna, Liptovské Matiašovce, Ižipovce, Liptovská Sielnica, Bukovina, Bobrovník, Okres Ružomberok: Stankovany, Lúčky, Kalameny, Komjatná, Valaská Dubová, Lisková, Švošov, Turík, Liptovská Teplá, Likavka, Hrboltová, Hubová, Bešeňová, Martinček, Potok, Ružomberok, Madočany, Okres Tvrdošín: Oravský Biely Potok, Zuberec

Výmera lokality: 16 817,50 ha

Odôvodnenie návrhu ochrany: 
Chočské vrchy sú jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie sokola sťahovavého (Falco peregrinus). Pravidelne tu hniezdi viac ako 1% národnej populácie druhov orol skalný (Aquila chrysaetos), výr skalný (Bubo bubo), tetrov hoľniak (Tetrao tetrix), rybárik riečny (Alcedo atthis), tetrov hlucháň (Tetrao urogallus), ďateľ trojprstý (Picoides tridactylus), žlna sivá (Picus canus), kuvik kapcavý (Aegolius funereus), kuvik vrabčí (Glaucidium passerinum), jariabok hôrny (Bonasa bonasia) a strakoš sivý (Lanius excubitor).

Zastúpenie druhov:
druh	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy	splnené kritérium	
Falco peregrinus	3	•	K1	
Aquila chrysaetos	4		>1%	
Bubo bubo	7.5		>1%	
Tetrao tetrix	7.5		>1%	
Alcedo atthis	10		>1%	
Tetrao urogallus	25		>1%	
Picoides tridactylus	40		>1%	
Picus canus	40		>1%	
Aegolius funereus	45		>1%	
Glaucidium passerinum	95		>1%	
Bonasa bonasia	150		>1%	
Lanius excubitor	6		>1%	
Ciconia nigra	2			
Aquila pomarina	4			
Pernis apivorus	7.5			
Caprimulgus europaeus	10			
Jynx torquilla	10			
Dendrocopos leucotos	15			
Coturnix coturnix	20			
Dryocopus martius	25			
Crex crex	30			
Ficedula parva	30			
Streptopelia turtur	40			
Phoenicurus phoenicurus	100			
Saxicola torquata	100			
Alauda arvensis	150			
Muscicapa striata	250			
Lanius collurio	400			
Ficedula albicollis	500			
Hirundo rustica	+			
Strix uralensis	+			

Levočské vrchy

Katastrálne územie: Okres Kežmarok: Sypková, Holumnica, Ihla, Bušovce, Spišská Belá, Krížová Ves, Jurské, Blažov, Stotince, Strážky, Majerka, Kežmarok, Ľubica, Ľubické Kúpele, Levočská Dolina, Tvarožná, Okres Levoča: Nižné Repaše, Oľšavica, Torysky, Brutovce, Vyšné Repaše, Pavľany, Závada pri Levoči, Bijacovce, Levoča, Ordzovany, Uloža, Studenec, Spišské Podhradie, Jablonov, Lúčka pri Jablonove, Klčov, Nemešany, Doľany na Spiši, Spišský Hrhov, Okres Prešov: Podhorany, Okres Sabinov: Bajerovce, Krásna Lúka, Poloma, Brezovica nad Torysou, Tichý Potok, Brezovička, Nižný Slavkov, Okres Stará Ľubovňa: Stará Ľubovňa, Podolínec, Hniezdne, Forbasy, Nižné Ružbachy, Nová Ľubovňa, Kolačkov, Lomnička, Jakubany, Šambron

Výmera lokality: 50 082,55 ha 

Odôvodnenie návrhu ochrany: 
Levočské vrchy sú jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie druhov orol skalný (Aquila chrysaetos), bocian čierny (Ciconia nigra) a chriašteľ poľný (Crex crex), a pravidelne tu hniezdi viac ako 1% národnej populácie druhov výr skalný (Bubo bubo), orol krikľavý (Aquila pomarina), tetrov hlucháň (Tetrao urogallus), rybárik riečny (Alcedo atthis), včelár lesný (Pernis apivorus), tetrov hoľniak (Tetrao tetrix), sova dlhochvostá (Strix uralensis), ďateľ čierny (Dryocopus martius), žlna sivá (Picus canus), kuvik kapcavý (Aegolius funereus), ďateľ trojprstý (Picoides tridactylus), kuvik vrabčí (Glaucidium passerinum), jariabok hôrny (Bonasa bonasia), strakoš sivý (Lanius excubitor), prepelica poľná (Coturnix coturnix) a muchár sivý (Muscicapa striata).

Zastúpenie druhov:
druh	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy	splnené kritérium	
Aquila chrysaetos	7	•	K1	
Ciconia nigra	18	•	K1	
Crex crex	120	•	K1	
Bubo bubo	3		>1%	
Aquila pomarina	15		>1%	
Tetrao urogallus	15		>1%	
Alcedo atthis	20		>1%	
Pernis apivorus	20		>1%	
Tetrao tetrix	25		>1%	
Strix uralensis	25		>1%	
Dryocopus martius	65		>1%	
Picus canus	70		>1%	
Aegolius funereus	80		>1%	
Picoides tridactylus	80		>1%	
Glaucidium passerinum	110		>1%	
Bonasa bonasia	450		>1%	
Lanius excubitor	10		>1%	
Coturnix coturnix	100		>1%	
Muscicapa striata	600		>1%	
Caprimulgus europaeus	5			
Lullula arborea	10			
Phoenicurus phoenicurus	10			
Dendrocopos leucotos	20			
Jynx torquilla	20			
Sylvia nisoria	40			
Ficedula parva	50			
Ficedula albicollis	200			
Streptopelia turtur	220			
Saxicola torquata	300			
Alauda arvensis	500			
Lanius collurio	1000			
Hirundo rustica	+			

Slovenský raj

Katastrálne územie: Okres Brezno: Telgárt, Okres Poprad: Hranovnica, Vydrník, Spišský Štiavnik, Vernár, Okres Rožňava:	Stratená, Dobšiná, Dedinky, Okres Spišská Nová Ves: Hrabušice, Letanovce, Betlanovce, Smižany, Spišské Tomášovce, Spišská Nová Ves, Mlynky

Výmera lokality: 22 160 ha

Odôvodnenie návrhu ochrany: 
Slovenský raj je jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie sokola sťahovavého (Falco peregrinus) a pravidelne tu hniezdi viac ako 1% národnej populácie druhov orol skalný (Aquila chrysaetos), tetrov hoľniak (Tetrao tetrix), tetrov hlucháň (Tetrao urogallus), výr skalný (Bubo bubo), bocian čierny (Ciconia nigra), orol krikľavý (Aquila pomarina), sova dlhochvostá (Strix uralensis), včelár lesný (Pernis apivorus), žlna sivá (Picus canus),ďateľ čierny (Dryocopus martius), ďateľ trojprstý (Picoides tridactylus), kuvik vrabčí (Glaucidium passerinum), jariabok hôrny (Bonasa bonasia) a muchárik bielokrký (Ficedula albicollis).

Zastúpenie druhov:
druh	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy	splnené kritérium	
Falco peregrinus	3	•	K1	
Aquila chrysaetos	2		>1%	
Tetrao tetrix	9		>1%	
Tetrao urogallus	7		>1%	
Bubo bubo	8		>1%	
Ciconia nigra	6		>1%	
Aquila pomarina	9		>1%	
Strix uralensis	12		>1%	
Pernis apivorus	18		>1%	
Picus canus	40		>1%	
Dryocopus martius	55		>1%	
Picoides tridactylus	60		>1%	
Glaucidium passerinum	40		>1%	
Bonasa bonasia	250		>1%	
Ficedula albicollis	1500		>1%	
Crex crex	40			
Lanius excubitor	2			
Ciconia ciconia	5			
Falco cherrug	1.5			
Alcedo atthis	5			
Caprimulgus europaeus	12			
Aegolius funereus	14			
Coturnix coturnix	20			
Dendrocopos medius	20			
Jynx torquilla	20			
Dendrocopos leucotos	30			
Phoenicurus phoenicurus	50			
Saxicola torquata	70			
Streptopelia turtur	70			
Alauda arvensis	150			
Ficedula parva	150			
Lanius collurio	250			
Muscicapa striata	250			
Hirundo rustica	+			
Sylvia nisoria	+			

Špačince – Nižná

Katastrálne územie: Okres Piešťany:	Dolný Lopašov, Chtelnica, Rakovice, Veselé, Ťapkové, Horné Dubovany, Dolné Dubovany, Nižná, Veľké Kostoľany, Okres Trnava: Dechtice, Kátlovce, Dolné Dubové, Radošovce, Dolná Krupá, Paderovce, Bohunice, Jaslovce, Špačince, Malženice, Bohdanovce nad Trnavou, Trnava, Bučany, Veľké Brestovany, Malé Brestovany, Horné Lovčice, Dolné Lovčice

Výmera lokality: 12 335,12 ha

Odôvodnenie návrhu ochrany: 
Špačince – Nižná sú jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie sokola rároha (Falco cherrug).

Zastúpenie druhov:
druh	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy	splnené kritérium	
Falco cherrug	3	•	K1	
Aquila heliaca	1			
Circus pygargus	1.5			
Streptopelia turtur	5			
Lanius collurio	30			
Saxicola torquata	250			
Alauda arvensis	600			
Alcedo atthis	+			
Ciconia ciconia	+			
Circus aeruginosus	+			
Coturnix coturnix	+			
Dendrocopos medius	+			
Dendrocopos syriacus	+			
Muscicapa striata	+			
Hirundo rustica	+			
Ficedula albicollis	+			
B.	Zoznam navrhovaných chránených vtáčích území, ktoré sa vypúšťajú
z Národného zoznamu navrhovaných chránených vtáčích území

Boheľovské rybníky

Katastrálne územie: Okres Dunajská Streda: Dolný Štál, Boheľov

Výmera lokality: 81,45 ha

Odôvodnenie návrhu ochrany:
Boheľovské rybníky sú jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie hrdzavky potápavej (Netta rufina) a pravidelne tu hniezdi viac ako 1% národnej populácie bučiačika močiarneho (Ixobrychus minutus).

Zastúpenie druhov:
druh	hniezdne obdobie	splnené kritérium	
	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy		
Netta rufina	5	•	K3	
Ixobrychus minutus	5		>1%	
Alauda arvensis	1			
Alcedo atthis	1.5			
Botaurus stellaris	1			
Circus aeruginosus	3.5			
Dendrocopos syriacus	0.5			
Lanius collurio	2			
Saxicola torquata	1.5			
Streptopelia turtur	1.5			
Sylvia nisoria	1.5			

Trnavské rybníky

Katastrálne územie: Okres Trnava: Trnava, Hrnčiarovce

Výmera lokality: 155,442 ha

Odôvodnenie návrhu ochrany: 
Trnavské rybníky sú jedným z piatich najvýznamnejších území na Slovensku pre hniezdenie hrdzavky potápavej (Netta rufina). Pravidelne tu hniezdi viac ako 1% národnej populácie druhov kaňa močiarna (Circus aeruginosus) a bučiačik močiarny (Ixobrychus minutus).

Zastúpenie druhov:
druh	hniezdne obdobie	splnené kritérium	
	priemerný počet hniezdiacich párov	kritériové druhy		
Netta rufina	2	•	K3	
Circus aeruginosus	5		>1%	
Ixobrychus minutus	4.5		>1%	
Alcedo atthis	2			
Lanius collurio	1.5			
Jynx torquilla	1			
Streptopelia turtur	1			
Botaurus stelaris	0.5			

Odôvodnenie zmeny a doplnenia Národného zoznamu navrhovaných chránených vtáčích území
	
	Vláda SR uznesením č. 1154 z 12.12.2001 k prioritným úlohám vlády SR vyplývajúcich z Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v EÚ úlohou č. B. 194 uložila ministrovi životného prostredia SR realizáciu projektu EÚ NATURA 2000. Realizácia projektu bola ďalej rozdelená do dvoch fáz:
a)	do konca marca 2003 spracovať potrebné podklady;
b)	do konca decembra 2003 predložiť Európskej komisii národný zoznam území európskeho významu (angl. Sites of Community Importance, SCIs). 
	Cieľom programu budovania sústavy osobitne chránených území NATURA 2000 (ďalej len „sústava NATURA 2000“) je zachovanie vybraných typov prírodných biotopov a biotopov ohrozených druhov rastlín a živočíchov v celoeurópskom meradle. Budovanie sústavy NATURA 2000 vyplýva z ustanovení dvoch smerníc: smernice Rady č. 79/409/EHS o ochrane voľne žijúcich vtákov (ďalej len „smernica o ochrane vtáctva“) a smernice Rady č. 92/43/EHS o ochrane biotopov, voľne žijúcich živočíchov a voľne rastúcich rastlín (ďalej len „smernica o biotopoch“), ktoré tvoria základné právne predpisy Európskej únie pre oblasť ochrany prírody. 
	Sústavu NATURA 2000 tvoria dva typy území:
a)	územia vyhlásené za chránené na základe kritérií stanovených v smernici o biotopoch – tzv. osobitné územie ochrany (angl. Special Area of Conservation, SAC); národný zoznam takýchto území prerokúva vláda SR, ktorá ho po odsúhlasení zasiela na schválenie Európskej komisii /§ 27 ods. 4 zákona č. 543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o ochrane prírody“)/;
b)	územia vyhlásené za chránené na základe kritérií stanovených v smernici o ochrane vtáctva -  chránené vtáčie územia /§ 26 zákona o ochrane prírody/ (angl. Special Protection Area, SPA), zoznam vtáčích území schvaľuje vláda a zasiela ho Európskej komisii /§ 26 ods. 2 zákona o ochrane prírody/.
	Územia, ktoré sú navrhované na zaradenie do celoeurópskej sústavy NATURA 2000 na základe smernice o biotopoch, sú následne predmetom konzultácií zo strany Európskej komisie a členského štátu (Európska komisia môže vybrať len niektoré z lokalít navrhovaných v národnom zozname alebo môže od členského štátu požadovať jeho doplnenie, ak jeho návrh vyhodnotí ako nedostatočný, prípadne môže od členského štátu požadovať aj zaradenie niektorých konkrétnych lokalít, ktoré členský štát vo svojom pôvodnom návrhu vôbec neuvádzal). 
	Územia navrhované na zaradenie do celoeurópskej sústavy NATURA 2000 na základe smernice o ochrane vtáctva (chránené vtáčie územia) zaraďuje Európska komisia do sústavy NATURA 2000 v zmysle článku 4 ods. 3 smernice o ochrane vtáctva, podľa ktorého „Členské štáty zašlú Komisii všetky relevantné informácie, aby mohla vyvinúť náležitú iniciatívu s cieľom koordinácie nevyhnutnej na zabezpečenie toho, aby oblasti uvedené v odsekoch 1. a 2. Tvorili súvislý celok, ktorý spĺňa požiadavky ochrany týchto druhov v geografických oblastiach amora a pevniny, kde platí táto smernica.“. 
       	Zástupcovia Európskej komisie a mimovládnej organizácie BirdLife International vypracovali zoznam kritérií na určenie lokalít významných pre ochranu vtáctva v EÚ. Zoznam vtáčích území pre Slovenskú republiku pripravila Spoločnosť pre ochranu vtáctva na Slovensku (partnerská organizácia BirdLife International) v spolupráci so Štátnou ochranou prírody SR, v rámci realizácie projektu „Tvorba sústavy NATURA 2000 v Slovenskej republike“ financovaný z prostriedkov Holandskej vlády. Uvedený projekt bol realizovaný v rokoch 2001 a 2002. 
	Kritériá zvolené v Slovenskej republike vychádzali zo základných požiadaviek pre výber významných vtáčích území v EÚ. Pozostávali z piatich kvantitatívnych kritérií a jedného kvalitatívneho kritériá, s dôrazom na kvantitatívne kritériá K1 [(„päť najlepších území“), (Kritérium K1 bolo v rámci medzirezortného pripomienkového konania na základe zásadnej pripomienky Ministerstva pôdohospodárstva SR zmenené na „tri najlepšie územia“)] a K2 (územia, na ktorých sa zdržiava najmenej 1 % ťahovej, bioregionálnej alebo celoeurópskej  populácie druhov uvedených v prílohe I smernice o ochrane vtáctva).
	Z vedeckého návrhu zoznamu významných vtáčích území, kde bolo navrhnutých 45 území, bol uznesením vlády č. 636 z 9. júla 2003 schválený Národný zoznam navrhovaných chránených vtáčích území (ďalej len „národný zoznam“), ktorý obsahuje 38 území. Ide o tieto územia: Boheľovské rybníky, Bukovské vrchy, Cerová vrchovina a Rimavská kotlina, Dolné Pohronie, Dolné Považie, Dubnické štrkovisko, Dunajské luhy, Horná Orava, Košická kotlina, Kráľová, Laborecká vrchovina, Lehnice, Malá Fatra, Malé Karpaty, Medzibodrožie, Morava, Muránska planina a Stolické vrchy, Nízke Tatry, Ostrovné lúky, Parížske močiare, Poiplie, Poľana, Pusté Úľany – Zeleneč, Senné, Slanské vrchy, Sĺňava, Slovenský kras, Strážovské vrchy, Sysľovské polia, Tatry, Tríbeč, Trnavské rybníky, Veľká Fatra, Veľkoblahovské rybníky, Vihorlat, Volovské vrchy, Východoslovenská rovina a Žitavský luh o celkovej výmere 1 236 545 ha. Schválený národný zoznam bol dňa 28.04.2004 zaslaný Európskej komisii.
	Slovenskej republike bolo dňa 29.06.2007 od Európskej komisie doručené "formálne oznámenie" s výzvou SG(2007)D/204198 č. K(2007)2810, v ktorej vyjadruje názor, že Slovenská republika si nesplnila svoje záväzky podľa čl. 4 ods. 1 a 2 smernice o vtákoch tým, že neklasifikovala najvhodnejšie územia ako osobitne chránené územia, podľa počtu a výmery na ochranu tých druhov, ktoré sú uvedené v prílohe I uvedenej smernice, ktoré sa pravidelne vyskytujú na Slovenskej republiky, a tým, že im nezabezpečila ochranný režim. Na základe uvedeného Európska komisia požadovala zaradenie ďalších šiestich území do národného zoznamu a ich vyhlásenie za chránené vtáčie územia. 
	Slovenská republika dňa 30.08.2007 odpovedala Európskej komisii listom, že proces vyhlasovania chránených vtáčích území sa má ukončiť do konca júna 2008, pokiaľ ide o územia, ktoré sú súčasťou národného zoznamu. Pokiaľ ide o územia, ktoré požadovala Európska komisia vyhlásiť nad rámec národného zoznamu, Slovenská republika v odpovedi uviedla dôvody, pre ktoré navrhovala požadovaných šesť území nevyhlasovať. 
	Slovenskej republike bolo v uvedenej veci dňa 29.06.2009 doručené od Európskej komisie odôvodnené stanovisko č. 2007/2186. Podľa názoru Európskej komisie Slovenská republika tým, že neklasifikovala ako osobitne chránené územia najvhodnejšie územia podľa počtu a veľkosti na ochranu druhov, ktoré sú  uvedené v prílohe I smernice o ochrane vtáctva a na ochranu ostatných sťahovavých druhov, ktoré sa pravidelne sťahujú do Slovenskej republiky nesplnila záväzky vyplývajúce z článku 4 ods. 1 a 2 uvedenej smernice.
	Podľa zavedenej judikatúry majú síce členské štáty určitú posudzovaciu právomoc v súvislosti s výberom osobitne chránených území, rozhodnutie o klasifikácii a vymedzení týchto území musí však podliehať určitým ornitologickým kritériám stanoveným v smernici. Ostatné kritériá, najmä hospodárskeho a sociálneho charakteru nesmú zohrávať zohrávať žiadnu úlohu pri klasifikácii územia (napríklad vec C-355/90 Komisia vs. Španielsko „Močiare Santoña“ z roku 1993, Zb. s. I-4221, bod 26; vec C-44/95 Kráľovský spolok na ochranu vtáctva „Lappel Bank“ z roku 1996, Zb. s. I-3805, bod 26; a vec C-3/96 Komisia vs. Holandské kráľovstvo z roku 1998 Zb. s. I-3031, bod 59 a nasl.). 
Podľa judikatúry sa môže prostredníctvom zoznamu významných vtáčích území poskytnúť postačujúci dôkaz o tom, že členské štáty nesplnili povinnosť pri klasifikácii osobitne chránených území. Súd rozhodol, že vzhľadom na vedeckú hodnotu zoznamu významných vtáčích území a na nejestvujúce vedecké dôkazy, ktorými by sa preukázalo, že povinnosti vyplývajúce z článku 4 ods. 1 a 2 smernice o ochrane vtáctva by sa mohli splniť klasifikáciou osobitne chránených území okrem tých, ktoré sú už súčasťou uvedeného zoznamu a ktoré zaberajú menšiu celkovú plochu, tento zoznam, aj keď nie právne záväzný pre príslušné členské štáty, by mohol súd použiť ako referenčný základ na posúdenie, či daný členský štát klasifikoval dostatočný počet a výmeru oblastí ako osobitne chránené územia na účely uvedených ustanovení smernice (napríklad vec C-3/96 Komisia vs. Holandské kráľovstvo z roku 1998, Zb. s. I-3031, bod 68 a nasl.; vec C-378/01 Komisia vs. Taliansko z roku 2003 Zb. s. I-2857, bod 18).  
	Šesť významných vtáčích území (Čergov, Chočské vrchy, Levočské vrchy, Miloslavov, Slovenský raj a Špačince – Nižná) zahrnutých v zozname „Významné vtáčie územia. Územia významné z pohľadu Európskej únie“ z roku 2004 nebolo klasifikovaných ako osobitne chránené územia a druhy, ktoré sa vyskytujú v týchto významných vtáčích územiach, nie sú zahrnuté do osobitne chránených území, ktoré nie sú súčasťou zoznamu významných vtáčích území. Dôvodom bola skutočnosť, že namiesto vedeckého kritéria významného vtáčieho územia ustanovujúceho potrebu vymedzenia päť najvýznamnejších vtáčích území Slovenská republika použila iné, ktoré nie je kritériom významného vtáčieho územia a ktoré ustanovuje, že iba 3 najvýznamnejšie vtáčie územia sa musia vymedziť. Podľa názoru Európskej komisie však nie je možné akceptovať úpravu kritéria významného vtáčieho územia, ktorá nemá vedecké základy a ktorej výsledkom je chýbajúce vymedzenie šiestich vtáčích území. 
	Slovenská republika zaslala dňa 21.08.2009 Európskej komisii odpoveď, v ktorej uviedla, že do 26.11.2009 zabezpečí vyhlásenie chránených vtáčích území zahrnutých v národnom zozname. Z národného zoznamu sa dve navrhované chránené vtáčie územia (Trnavské a Boheľovské rybníky) navrhli vyňať z dôvodu, že nie sú súčasťou vedeckého návrhu a neochraňujú druhy, ktoré sa nachádzajú v požadovaných šiestich územiach, ktoré nie sú súčasťou národného zoznamu. Jedno z požadovaných území na dovyhlásenie (Miloslavov), po preukázaní nevýskytu prioritného druhu, nie je potrebné vyhlásiť. Zástupcovia Európskej komisie túto skutočnosť akceptovali na konzultácii v Bruseli dňa 13.08.2009. Po vyňatí dvoch navrhovaných chránených vtáčích území (Trnavské a Boheľovské rybníky) z národného zoznamu a zaradení piatich nových území do národného zoznamu podľa požiadaviek Európskej komisie bude národný zoznam obsahovať spolu 41 navrhovaných chránených vtáčích území. 

Súčasná platná územná ochrana v navrhovaných chránených vtáčích územiach 
	V navrhovanom chránenom vtáčom území Čergov s celkovou výmerou 35 849, 71 ha platí 1. stupeň územnej ochrany s výnimkou maloplošných chránených území Slatina pri Šarišskom Jastrabí, Rebrá, Kyjovské bradielko, Lysá hora, Čergovská javorina, Vlčia, Bradlové pásmo, Hradová hora, Čergovský Minčol, Livovská jelšina a Pramenisko Tople. Výmera týchto území je 295,377 ha a platí tu 3., 4. a 5. stupeň územnej ochrany.
V navrhovanom chránenom vtáčom území Chočské vrchy s celkovou výmerou 16 817,50 ha platí 1. stupeň územnej ochrany. Výnimkou sú maloplošné chránené územia Suchá dolina, Kunovo, Turícke dubiny, Prosiecka dolina, Kvačianska dolina a Choč. Tieto sa rozprestierajú na ploche 2113,63 ha a platí tu 3., 4. a 5. stupeň územnej ochrany. 
	V navrhovanom chránenom vtáčom území Levočské vrchy s celkovou výmerou 50 082,55 ha platí 1. stupeň územnej ochrany s výnimkou maloplošných chránených území Podhorské, Jazerec, Hájik, Bišar. Tieto územia zaberajú  7,063 ha a platí tu 3., 4. a 5. stupeň územnej ochrany.
	V navrhovanom chránenom vtáčom území Slovenský raj s celkovou výmerou 24 988,411 ha je vyhlásený Národný park Slovenský raj a platí tu 3. stupeň územnej ochrany s výnimkou maloplošných chránených území Suchá Belá, Mokrá, Hnilecká jelšina, Kocúrová, Kyseľ, Hranovnícke pleso, Barbolica, Malé Zajfy, Vyšná Roveň, Ostrá Skala, Stratená, Zejmarská roklina, Prielom Hornádu, Tri kopce, Vernárska tiesňava, Ostrá skala, Čingovské hradisko, Sokol, Piecky a Holý kameň. Tieto územia zaberajú 4 338,3321 ha a platí tu 4. a 5. stupeň územnej ochrany.
V navrhovanom chránenom vtáčom území Špačince – Nižná s celkovou výmerou 12 335,12 ha platí 1. stupeň územnej ochrany.

Vyhlásenie území zaradených do národného zoznamu za chránené vtáčie územia
	Za chránené vtáčie územia sa podľa § 26 ods. 1 zákona o ochrane prírody vyhlasujú biotopy sťahovavých druhov vtákov, najmä oblasti ich hniezdenia, preperovania, zimovania, ako aj miesta odpočinku na ich migračných trasách a biotopy druhov vtákov európskeho významu na účel zabezpečenia ich prežitia a rozmnožovania. 
	Návrhom vyhlášok Ministerstva životného prostredia SR, ktorými sa vyhlasuje chránené vtáčie územie Čergov, chránené vtáčie územie Chočské vrchy, chránené vtáčie územie Levočské vrchy, chránené vtáčie územie Slovenský raj a chránené vtáčie územie Špačince-Nižná sa v súlade s § 26 ods. 5 a 6 zákona o ochrane prírody ustanoví vymedzenie hraníc chráneného vtáčieho územia a zoznam činností, ktoré môžu mať negatívny vplyv na predmet jeho ochrany vrátane územného a časového obmedzenia ich výkonu.
	Účelom ochrany chráneného vtáčieho územia Čergov je zabezpečenie priaznivého stavu biotopov druhov vtákov európskeho významu a biotopov sťahovavých druhov vtákov sovy dlhochvostej, muchárika bielokrkého, muchárika červenohrdlého, jariabka hôrneho, penice jarabej, ďatľa bielochrbtého, ďatľa čierneho, chriašteľa poľného, žlny sivej, kuvika vrabčieho, ďatľa trojprstého, kuvika kapcavého, lelka lesného, orla krikľavého, rybárika riečneho, včelára lesného, bociana čierneho, tetrova hôľniaka, orla skalného, muchára sivého, pŕhľaviara čiernohlavého, krutihlava hnedého, žltochvosta lesného, prepelice poľnej a zabezpečenia  podmienok ich prežitia a rozmnožovania.
	Účelom ochrany chráneného vtáčieho územia Chočské vrchy je zabezpečenie priaznivého stavu biotopov druhov vtákov európskeho významu sokol sťahovavý, orol skalný, výr skalný, tetrov hlucháň, ďateľ trojprstý, žlna sivá, kuvik kapcavý,  kuvik vrabčí, jariabok hôrny a strakoš sivý a zabezpečenia podmienok ich prežitia a rozmnožovania.
	Účelom ochrany chráneného vtáčieho územia Levočské vrchy je zabezpečenie priaznivého stavu biotopov druhov vtákov európskeho významu a biotopov sťahovavých druhov vtákov bociana čierneho, ďatľa trojprstého,  chrapkáča poľného, jariabka hôrneho, kuvika kapcavého, kuvika vrabčieho, muchárika sivého, orla krikľavého, orla skalného, prepelice poľnej, rybárika riečneho, sovy dlhochvostej, strakoša sivého, tesára čierneho, tetrova hlucháňa, tetrova hoľniaka,  včelára lesného, výra skalného, žlny sivej a zabezpečenia  podmienok ich prežitia a rozmnožovania.
	Účelom ochrany chráneného vtáčieho územia Slovenský raj je zabezpečenie priaznivého stavu biotopov druhov vtákov európskeho významu a biotopov sťahovavých druhov vtákov  bociana čierneho, ďatľa čierneho, ďatľa trojprstého, jariabka hôrneho, kuvika vrabčieho, orla krikľavého, orla skalného, sokola sťahovavého, sovy dlhochvostej, tetrova hlucháňa, tetrova hoľniaka, včelára lesného, výra skalného, žlny sivej a zabezpečenia  podmienok ich prežitia a rozmnožovania.
Účelom ochrany chráneného vtáčieho územia Špačince-Nižná je zabezpečenie priaznivého stavu biotopov druhov vtákov európskeho významu a biotopov sťahovavých druhov vtákov sokola rároha a zabezpečenia podmienok ich prežitia a rozmnožovania.