Príloha č. 13

Posudok z posudzovania rizika

(podľa § 8, vyhlášky 399/2005 Z.z. v platnom znení)
  
Hodnotenie rizika je v tejto žiadosti vykonané podľa Smernice 2001/18/ES, časti B, a zákona č. 151/2002 Z.z. v platnom znení.
Analýza vlastností GM kukurice GA21, s prihliadnutím ku skúsenostiam z pestovania tradičnej kukurice v rámci EU, ukázala, že riziko potenciálnych nežiadúcich účinkov na zdravie ľudí, zvierat a smerom k životnému prostrediu, vyplývajúcich z plánovaných pokusov s vyššie uvedenou GM kukuricou, je možné považovať za zanedbateľné.
Vzhľadom k skutočnosti, že celkové riziko vyplývajúce z použitia GM kukurice GA21 smerom k životnému prostrediu je zanedbateľné, nie sú tu uplatňované žiadne špecifické stratégie pre menežment rizika alebo monitoring. To však nevylučuje povinnosť sledovania výdrolu v nasledujúcom roku po zbere pokusov.
Odkazy k bodom, tabuľkám či obrázkom, použité v hodnotení rizika (viď nižšie), referujú k textu žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18.
Pri hodnotení rizika sa porovnáva nakladanie s geneticky modifikovanou kukuricou GA21 s nakladaním s geneticky nemodifikovanou, konvenčnou kukuricou. Sú posudzované možné priame a nepriame, bezprostredné a následné škodlivé účinky tohto nakladania, najmä pôsobenie na zdravie ľudí, zvierat a životné prostredie.
Geneticky transformovaná línia GA21 (ďalej ‘kukurica GA21’) exprimuje modifikovaný enzým 5-enolpyruvylšikimát-3-fosfát syntázu (mEPSPS), ktorá jej zabezpečuje toleranciu k herbicídom obsahujúcim aktívnu zložku glyfozát. Zamýšľané použitie kukurice GA21 je teda tolerancia k herbicídnym prípravkom obsahujúcim glyfozát.
Cieľom navrhovaného poľného experimentu v rámci zavádzania GM kukurice GA21 do životného prostredia v Slovenskej republike je získať informácie týkajúce sa výkonnosti kukurica GA21 a účinnosti herbicídnych formulácií obsahujúcich glyfozát v Európskych podmienkach a zvlášť podmienkach Slovenska. Poľné experimenty sa plánujú uskutočniť v rôznych lokalitách Slovenska. Je dôležité podotknúť, že tieto budú maloparcelkové pokusy zamerané na získanie informácií a rastlinného materiálu z geneticky modifikovaných a nemodifikovaných kukuríc za štandardných agronomických podmienok. Geneticky modifikovaná kukurica bude pestovaná využitím dobrých pokusníckych praktík. Pre pokusy navrhované v rámci predkladanej žiadosti (viď vlastnú žiadosť) to znamená:
•	Miesta zakladania pokusov sa nachádzajú v oblastiach, kde sa kukurica nepestuje pre semenárske účely a najbližšie pestovateľské polia s kukuricou nebudú bližšie ako 200 m v prípade klasických pestovateľských postupov, resp. 300 m v prípade ekologického pestovania kukurice.
•	Pokusy (miesta zavedenia do životného prostredia) budú obsiate nie menej než 8 radmi nemodifikovanej kukurice, ktoré budú slúžiť ako zachytávače peľu z transgénnych rastlín. Rastliny z hraničných riadkov budú (po rozrušení) zaorané do pôdy spolu s transgénnym rastlinným materiálom, t.j. nebudú použité ako potrava alebo krmivo.
•	Počas trvania pokusov budú miesta zavedenia do životného prostredia pravidelne navštevované pre vykonávanie pozorovaní a pre zabezpečenie vhodných a primeraných činností zameraných na kontrolu škodcov a chorôb.
•	Zberané bude zrno kukurice produkované v poľných experimentoch. Pre uskutočnenie určitých analýz budú odoberané určité vzorky, zvyšok bude zlikvidovaný.
•	Na konci pokusov bude akýkoľvek rastlinný materiál zostávajúci po zbere a nepotrebný pre ďalšie analýzy zapravený do pôdy akonáhle to agronomické a environmentálne podmienky dovolia.
•	Akékoľvek nevyklíčené semeno zostávajúce po sejbe, alebo produkované ako výsledok poľných pokusov, a ktoré môžu vyklíčiť v nasledujúcom roku ako voľne rastúce rastliny kukurice, budú identifikované a zneškodnené počas navrhovaného monitoringu poľných pokusov.
Všetky rastliny použité v pokusoch budú na konci poľného testovania zlikvidované a nebudú použité ako ľudská potrava, alebo živočíšne krmivo. Z dôvodu charakteristík rastlín kukurice, ktoré budú uvoľňované do životného prostredia, akékoľvek možné vplyvy na ľudské zdravie, resp. životné prostredie sú budú podľa očakávania minimálne a obmedzené na miesto uvoľnenia a časovo a povahou prechodné.
Bolo vykonané hodnotenie environmentálneho rizika (ERA, „Environmental Risk Assessment“) pre tieto maloparcelkové poľné pokusy. Posúdenie rizika bolo vykonané v súlade Odporúčacieho dokumentu Vedeckej komisie pre geneticky modifikované organizmy EFSA (EFSA, 2006, Guidance document for the risk assessment of genetically modified plants and derived food and feed).
Hodnotenie environmentálneho rizika testovalo hypotézu, že navrhované maloparcelkové poľné štúdie a uvoľnenie GM kukurice GA21 do životného prostredia v rámci nich nespôsobia nepriaznivé vplyvy na životné prostredie. Táto hypotéza je podporovaná nasledovnými skutočnosťami:
•	Kukurica nie je invazívna v prirodzenom prostredí v Európe a nemá pohlavne zlučiteľné divorastúce príbuzné druhy, ktoré by sa mohli krížiť s ňou v tejto oblasti. Z toho dôvodu cudzoopelenie medzi kukuricou GA21 a divorastúcimi príbuznými druhmi sa nemôže vyskytnúť.
•	Cudzoopelenie kukurice GA21 s konvenčnými kukuricami sa môže vyskytnúť, hoci usporiadanie a dizajn navrhovaných maloparcelkových pokusov zabezpečuje, že toto bude minimalizované.
•	Na konci pokusov bude akýkoľvek zostávajúci rastlinný materiál zlikvidovaný a tak žiadna GM kukurica nevstúpi do potravového alebo krmivového reťazca a v následnom roku po pokusoch budú akékoľvek voľne rastúce rastliny kukurice identifikované a odstránené.
•	Dodnes bolo uskutočnených veľký počet poľných štúdií s GM kukuricou GA21, pričom neboli zistené žiadne nepriaznivé vplyvy na ľudské zdravie, alebo zdravie živočíchov.
•	Kukurica GA21 bola povolená pre komerčnú produkciu potravín a krmovín v takých krajinách ako USA a Kanada. Neboli dokumentované žiadne nepriaznivé vplyvy na zdravie.
•	Kukurica GA21 je autorizovaná pre import, potravinové a krmovinové použitie v krajinách EU podľa Nariadenia (ES) č. 1829/2003 (EC, 2008).
Záverom je možné konštatovať, že vzhľadom na škálu a dizajn navrhovaných poľných testov a nízky potenciál nepriaznivých vplyvov na životné prostredie spojené s kukuricou GA21, je možné považovať potenciálne riziko pre životné prostredie vyplývajúce z poľných skúšok GM kukurice GA21 v Slovenskej republike za zanedbateľné.

1 Hodnotenie možných škodlivých účinkov nakladania s kukuricou GA21v spojení s:
1.1. príjemcom
Kukurica siata (Zea mays L.) je významnou plodinou pestovanou vo všetkých poľnohospodárskych oblastiach sveta. Nie je známe, že by kukurica, pri dodržiavaní všetkých štandardov kvality produkcie, mala škodlivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo životné prostredie. Je možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s príjemcom je možné považovať za zanedbateľné.

1.2. s vloženým dedičným materiálom (pôvodom z darcovského organizmu)
Kukurica GA21 bola produkovaná použitím mikrobalistickej techniky genetickej transformácie. V suspenznej kultúre pestované bunky kukurice boli nastreľované mikroprojektilmi obalenými 3,49 kb NotI restrikčným fragmentom vektora pDPG434 (viď   bod 2.4 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18). Oblasť plazmidu pDPG434 vnesená do   genómu kukurice GA21 predstavuje expresnú kazetu génu mepsps, ktorá sa skladá z promótora génu kódujúceho aktín z ryže (Oryza sativa L.) (5' oblasť génu plus prvý nekódujúci exón a intrón, pAct1), optimalizovanej N-terminálnej sekvencie chloroplastového tranzitového peptidu (CTP) zostrojenej na základe sekvencií CTP génov pre ribulózo-1,5-bisfosfát karboxylázu oxygenázu (RuBisCo) z kukurice (Zea mays L.) a slnečnice (Helianthus annuus L.), mutovanej sekvencie kódujúcej modifikovanú bielkovinu EPSPS (mEPSPS) z kukurice (Zea mays L.) a  3’ neprekladanej oblasti génu pre nopalín syntázu z T-DNA baktérie Agrobacterium tumefaciens (tnos, nos terminátor).
Nie je známe, že by dedičný materiál, ktorý bol vnesený do rastlín kukurice, uvedený v tabuľkách č. 1 a 2 a v bode 2.5 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18, mal škodlivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo životné prostredie. 
Je možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vloženým dedičným materiálom, je možné považovať za zanedbateľné.

1.3. s vektorom
Kukurica GA21 bola produkovaná prostredníctvom mikroprojektilového bombardovania bunkovej suspenznej kultúry kukurice (Spencer et al., 1998, str. 75-77). Na genetickú transformáciu bol použitý NotI restrikčný fragment vektora pDPG434 (Spencer et al., 1998, str. 75-77). Vektor pDPG434 je odvodený z pSK- vektora, ktorý je derivátom plazmidu pUC19 (Short et al., 1988). Genetická mapa vektora pDPG434 je znázornená na obr. 1 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18. Veľkosti, funkcie a pôvody každého elementu vektora pDPG434 sú sumarizované v tab. 1 a 2 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18. 
Nie sú známe žiadne dôvody, ktoré by naznačovali škodlivosť použitého vektora. Preto je možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vektorom, je môžeme považovať za zanedbateľné.

1.4. s vložením konštruktu
Konštrukt (NotI fragment plazmodu pDPG434) bol vložený do genómu kukurice použitím mikrobalistickej techniky genetickej transformácie buniek suspenznej kultúry kukurice. Údaje z molekulárnej charakterizácie inzertu potvrdzujú, že kukurica GA21 obsahuje jeden inzert pozostávajúci zo štyroch intaktných a dvoch skrátených fragmentov introdukovanej DNA. Pri kukurici GA21 boli uskutočnené vhodné analýzy integračného miesta vrátane priľahlých sekvencií. Bioinformatické analýzy inzertu a oblastí spojenia demonštrovali neprítomnosť akýchkoľvek otvorených čítacích rámcov potenciálne kódujúcich známe toxické alebo alergénne bielkoviny.
Nie je preto známe, že by vložením konštruktu do rodičovskej línie došlo k mutácii niektorého génu, významného pre funkciu genómu hostiteľa. Je teda možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vložením konštruktu je možné považovať za zanedbateľné.

1.5. so signálnymi a selekčnými génmi
Na genetickú transformáciu GA21 bol použitý NotI restrikčný fragment vektora pDPG434, ktorý obsahuje len modifikovaný gén pre 5-enolpyruvylšikimát-3-fosfát syntázu (mepsps) z kukurice s regulačnými sekvenciami (promótor, sekvencia pre tranzitový peptid a terminátor. Ako potvrdzujú molekulárne analýzy (viď bod 2.10 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18) neobsahuje však počiatok replikácie, gén bla (amp) a čiastočnú lacZ sekvenciu (viď obr. 5 a 6 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18). Je teda možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení so signálnymi a selekčnými génmi je možné považovať za zanedbateľné.

1.6. s inzertom
Kukurica GA21 vznikla mikrobalistickou genetickou transformáciou bunkovej suspenznej kultúry kukurice (Spencer et al., 1998, str. 75-77) NotI restrikčným fragmentom vektora pDPG434 (Spencer et al., 1998, str. 75-77). Údaje z molekulárnej charakterizácie inzertu potvrdzujú, že kukurica GA21 obsahuje jeden inzert pozostávajúci zo štyroch intaktných a dvoch skrátených fragmentov introdukovanej DNA. Stanovenie sekvencie 1 kb 3' priľahlého úseku recipientnej DNA k inzertu (viď bod. 2.6 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18) nepotvrdil zabudovanie vložených sekvencií do aktívneho génu kukurice či deléciu v mieste funkčného génu kukurice. Táto 3' sekvencia vykazovala homológiu k repetitívnym sekvenciám v genóme kukurice. BLAST analýza 4,2 kb dlhej 5' priľahlej oblasti recipientnej DNA ukázala, že táto oblasť má chloroplastový pôvod a bola prítomná v genóme kukurice GA21 už počas genetickej transformácie.
Je teda možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s inzertom, je možné považovať za zanedbateľné.

1.7. s výsledným geneticky modifikovaným organizmom
Analýza charakteristík (viď body a-i, hodnotenia rizika) kukurice GA21, s prihliadnutím na skúsenosti z pestovania konvenčnej kukurice v rámci EÚ, ukázala, že riziko potenciálnych nežiadúcich účinkov na zdravie ľudí, zvierat a smerom k životnému prostrediu, je možné považovať za zanedbateľné.

1.8. s miestom a rozsahom nakladania s geneticky modifikovaným organizmom
Poľné pokusy s kukuricou GA21 sú plánované na niekoľko málo lokalitách a na obmedzenej ploche. Vzhľadom k tejto limitovanej ploche, charakteru pokusov a charakteru lokalít (vedených výskumným pracoviskom CVRV – VÚRV Piešťany), je možné považovať riziko výskytu možných škodlivých účinkov, v spojení s miestom a rozsahom nakladania s geneticky modifikovaným organizmom za zanedbateľné.

1.9. so životným prostredím v mieste nakladania s geneticky modifikovaným organizmom
Životné prostredie v mieste nakladania s geneticky modifikovanou kukuricou GA21 tvorí poľnohospodársky využívané pozemky. Lokality poľných pokusov nebudú v blízkosti chránených oblastí. Pre obmedzenie úniku geneticky modifikovanej kukurice do okolitého prostredia prostredníctvom peľu, budú použité technické obmedzenia v podobe kombinácie izolačných vzdialeností a ochranných obsevov, obmedzenie úniku semien je limitované kontrolovanými postupmi pre zakladanie a zber pokusov. Všetko prevážané osivo a zrno (príp. iný rastlinný materiál) je transportované v uzavretých a označených obaloch a je evidované. 
Je možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení so životným prostredím v mieste nakladania s geneticky modifikovaným organizmom je zanedbateľné.

1.10. s možnými interakciami medzi geneticky modifikovaným organizmom a životným prostredím v mieste nakladania
Vzhľadom k fenotypovým a agronomickým charakteristikám (s výnimkou vnesených vlastností) je kukurica GA21 podobná kukurici konvenčnej (viď body 2.1 – 2.9 žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18). Je teda možné konštatovať, že ekologické interakcie          kukurice GA21 ako s necieľovými organizmami životného prostredia, tak aj s jeho neživými zložkami, nie sú odlišné od interakcií kukurice konvenčnej (geneticky nemodifikovanej).

2. Hodnotenie environmentálneho rizika 
Táto časť obsahuje hodnotenie environmentálnych rizík („Environmental Risk Assessment“, ERA), opisujúcich potenciálne nepriaznivé environmentálne účinky, ktoré by sa mohli objaviť – aspoň teoreticky – pri zámernom uvoľnení GM vyššej rastliny (GMVR) na poliach v rámci Európy. Tieto teoretické účinky kukurice GA21 sú vyhodnotené nižšie. 
Základom tohto hodnotenia rizika je potvrdenie skutočnosti, že kukurica GA21 sa významne nelíši od konvenčnej kukurice (s výnimkou vloženej vlastnosti tolerancie ku glyfozátu), čo umožňuje nepredpokladať akúkoľvek zmenu interakcií tejto kukurice s biotickými zložkami prostredia v porovnaní s konvenčnou kukuricou.

2.1 Pravdepodobnosť, že sa za podmienok uvádzania do životného prostredia stanú geneticky modifikované vyššie rastliny odolnejšie než príjemca alebo rodičovský organizmus v poľnohospodárskych biotopoch a inváznejšou v prírodných biotopoch
Predmetom žiadosti je zmena udeleného Rozhodnutia č. 21111/2010-2.2-12-ZZP18 vydaného Ministerstvom životného prostredia SR na základe podanej žiadosti č. 64662/2009-2.2-1-ZZP18 o udelenie povolenia na zavedenie kukurice GA21 do životného prostredia v Slovenskej republike a účelom zavedenia je realizácia poľných štúdií a nie komerčné pestovanie týchto kukuríc.
Boli uskutočnené poľné skúšky s kukuricou GA21, ktorých cieľom bolo porovnanie agronomickej výkonnosti GM rastlín s výkonnosťou blízkoizogénnych ne-GM náprotivkov.
Získané výsledky potvrdili, že agronomický výkon kukurice GA21 je podobný, a pre väčšinu sledovaných parametrov ekvivalentný výkonu izogénnej kontrolnej kukurici.
Kukurica sa pestuje ako jednoročná plodina a nie je schopná prežiť bez ľudskej intervencie (Niebur 1993). Nie je schopná prežiť ako burina v dôsledku svojej vysokoefektívnej domestikácie. Štruktúrami prežívania kukurice sú zrná (semeno), ktoréby mohli vytvoriť divorastúce burinné rastliny v komerčne pestovaných kukuriciach. Avšak je málo pravdepodobné, že kvitnutie občasných divorastúcich (ferálnych) rastlín GM kukurice, pochádzajúcich z náhodného uvoľnenia semien, rozptýli významné množstvo peľu GM kukurice na iné rastliny kukurice. Poľné pozorovania týkajúce sa výskytu burinne rastúcich rastlín kukurice, uskutočnené v Španielsku, jasne ukázali, že voľne rastúce rastliny kukurice mali nízku životnosť, zriedkavo tvorili šúľky a tvorili peľ ktorý preopeľoval susediace rastliny iba na nízkej úrovni (Palaudelmàs et al., 2009). Okrem toho voľne rastúce rastliny kukurica je možné ľahko kontrolovať použitím súčasných poľnohospodárskych praktík vrátane pestovania, a využívania neselektívnych herbicídov.
Je možné teda uzavrieť, že kukurica GA21 nebudec perzistentnejšia v poľnohospodárskych habitatoch alebo invazívnejšia v prirodzených habitatoch než konvenčná kukurica. Potenciálne riziko, že by sa kukurica GA21 mohla stať perzistentnejšou než recipientný organizmus alebo parentálne rastliny alebo invazívnejšia v prirodzenom prostredí v dôsledku zamýšľaných poľných pokusov, môžeme preto považovať za zanedbateľné.

2.2 Každá ďalšia selekčná výhoda alebo nevýhoda plynúca z genetickej modifikácie, t.j. selekčnú výhodu geneticky modifikovaného organizmu v porovnaní s príjemcom, prípadne rodičovským organizmom
Hodnotenie environmentálneho rizika uskutočnené predtým pri kukurici GA21 ukázalo, že je veľmi nepravdepodobné aby expresia bielkoviny mEPSPS v rastlinách kukurice GA21 viedla k selektívnej výhode alebo nevýhode v porovnaní s konvenčnou kukuricou, zvlášť za podmienok skúšania navrhovaných v tejto žiadosti. Tieto závery sa zakladajú na skutočnosti, že kukurica je silne domestikovaná plodina a nemôže prežiť bez ľudského zásahu (Niebur 1993). Expresia mEPSPS bielkoviny by mohla vyvolať selektívnu výhodu pre rastliny kukurice iba za podmienok aplikácie herbicídov s účinnou zložkou glyfozát. Takáto situácia sa však mimo poľnohospodárskeho prostredia vyskytuje veľmi zriedkavo. Preto je veľmi málo pravdepodobné, že expresia bielkoviny mEPSPS bude viesť k selektívnej výhode rastlín kukurice.
Získané výsledky potvrdili, že agronomická výkonnosť kukurice GA21 je podobná a pre väčšinu parametrov ekvivalentná výkonnosti blízko-izogénnych, netransgénnych kontrolných náprotivkov. Je preto vysoko nepravdepodobné, že expresia mEPSPS bielkoviny v kukurici GA21 bude mať následok v selektívnej výhode alebo nevýhode transgénnych rastlín. 
Z horeuvedených dôvodov je možné konštatovať, že selektívna výhoda alebo nevýhoda kukurice GA21 v poľnohospodárskom alebo prirodzenom prostredí nebude odlišná od selektívnej výhody alebo nevýhody konvenčnej kukurice.
Záverom je možné konštatovať, že potenciálne riziko toho, že expresia bielkoviny mEPSPS v rastlinách kukurice GA21 bude viesť v dôsledku navrhovaného poľného testovania k selektívnej výhode alebo nevýhode transgénnych rastlín v porovnaní s konvenčnou kukuricou, je možné považovať za zanedbateľné.

2.3 Možnosť prenosu génu do takých istých alebo iných pohlavne zlučiteľných druhov rastlín za podmienok pestovania geneticky modifikovaných vyšších rastlín a akákoľvek výberová výhoda alebo nevýhoda, ktorá je na takýto druh rastlín prenesená
Potenciál prenosu génov do toho istého alebo pohlavne kompatibilného rastlinného druhu z kukurice GA21 ako následok uskutočnenia navrhovanej poľnej štúdie je možné pokladať za zanedbateľný z nasledovných dôvodov:
•	Prenos génov z GM kukurice do iných pohlavne kompatibilných rastlinných druhov nie je možný, nakoľko v EÚ nie sú divorastúce príbuzné druhy kukurice (EEA, 2002).
•	Prenos génov z GM kukurice do iných kultivovaných kukuríc by sa mohol vyskytnúť prostredníctvom rozptylu peľu počas pestovania plodiny. Avšak spôsob, akým spoločnosť Syngenta navrhuje uskutočniť tieto maloparcelkové testy bude značne limitovať takýto prípad. Pokusné políčka budú izolované najmenej 200 m od iných komerčných políčok kukurice pestovaných konvenčným spôsobom a dokonca až 300 m v prípade ekologického pestovania kukurice. Navyše miesto zavedenia do životného prostredia bude obsiate minimálne 8 hraničnými radmi konvenčnej netransgénnej kukurice. Miesto pestovania GM rastlín bude tiež monitorované minimálne 1 rok po zbere pokusov. V prípade výskytu voľne rastúcich rastlín kukurice budú tieto zlikvidované použitím konvenčných herbicídov, alebo mechanicky, a to pred ich kvitnutím.
V prípade nepravdepodobnej udalosti, že malé množstvo zŕn kukurice GA21 unikne náhodne do životného prostredia, toto predstavuje extrémne nízku úroveň potenciálnej expozície a prežitie zŕn je vysoko nepravdepodobné. Navyše rastliny vyklíčené z takých zŕn môžu byť ľahko kontrolované environmentálnymi faktormi a použitím ktorejkoľvek zo súčasných agronomických opatrení vykonávaných na ochranu ostatnej komerčne pestovanej kukurice, napr. použitím neselektívnych herbicídov. 
Sumárne, potenciál prenosu génov z kukurice GA21 do iných kukuríc, alebo pohlavne zlučiteľných príbuzných rastlinných druhov v dôsledku navrhovaných poľných skúšok s kukuricou GA21 je možné považovať za vysoko nepravdepodobný.
Potenciál prenosu génov medzi rastlinami kukurice GA21 a rastlinami iných kukuríc, či pohlavne kompatibilných divorastúcich príbuzných v EÚ je možné považovať za zanedbateľný za podmienok navrhovaného poľného testovania.

2.4 Možný bezprostredný alebo oneskorený dopad na životné prostredie vyplývajúci z priamych a nepriamych vzájomných pôsobení medzi geneticky modifikovanými vyššími rastlinami a cieľovými organizmami (pokiaľ cieľový organizmus existuje)
Nie sú známe žiadne nepriaznivé vplyvy bielkoviny mEPSPS exprimovanej v kukurici GA21 na iné živé organizmy. Z toho dôvodu geneticky modifikovaná kukurica GA21 nemá cieľové organizmy.

2.5 Možný bezprostredný alebo oneskorený dopad na životné prostredie vyplývajúci z priamych a nepriamych vzájomných pôsobení medzi geneticky modifikovanými vyššími rastlinami a necieľovými organizmami, vrátane vplyvu na úroveň populácií konkurentov, bylinožravcov, prípadne symbiontov, parazitov a patogénov
Bielkovina mEPSPS exprimovaná v kukurici GA21 nie je známa nepriaznivými účinkami na živé organizmy. Navyše budú interakcie medzi kukuricou GA21 a necieľovými organizmami v dôsledku navrhovaných poľných testov obmedzené v priestore (maloparcelkové pokusy) ako aj v čase (obmedzená doba poľného skúšania GM kukurice) a je preto vysoko nepravdepodobné aby tieto poľné testy vyvolali nepriaznivé vplyvy na necieľové organizmy alebo životné prostredie.
Záverom je možné konštatovať, že bezprostredné a/alebo oneskorené environmentálne dopady vyplývajúce z priamych a nepriamych interakcií kukurice GA21 s necieľovými organizmami môžeme považovať za zanedbateľné za podmienok navrhovaného poľného testovania.

2.6 Možné okamžité nebo oneskorené účinky na ľudské zdravie vyplývajúce z možných priamych alebo nepriamych interakcií medzi geneticky modifikovanou vyššou rastlinou a osobami prichádzajúcimi s ňou do styku
Predmetom tejto žiadosti je udelenie povolenia k zavádzaniu geneticky modifikovanej (GM) kukurice GA21 do životného prostredia v Slovenskej republike za účelom realizácie poľných štúdií a nie komerčné pestovanie tejto kukurice.
Kukurica GA21 exprimuje bielkovinu mEPSPS. Táto bielkovina bola predtým posudzovaná z hľadiska potenciálnych vplyvov na zdravie a kukurica GA21 je v súčasnosti povolená v krajinách EÚ na potravinové a krmovinové použitie (EC, 2008). Navyše navrhované poľné skúšky majú povahu maloparcelkových výskumných pokusov. Žiadny rastlinný materiál z poľných skúšok nebude použitý ako ľudská strava alebo živočíšne krmivo. Neočakávajú sa preto žiadne priame účinky na ľudské zdravie. Tento záver podporujú aj nasledovné nižšie uvedené údaje.
•	Expozícia ľudí GM rastlinám bude limitované na ľudí uskutočňujúcich poľné pokusy, pretože žiadny rastlinný materiál nebude použitý ako ľudská strava alebo živočíšne krmivo. Početné poľné štúdie boli predtým uskutočnené pri GM kukurici GA21 a doteraz v nich neboli pozorované žiadne nepriaznivé účinky na ľudské zdravie.
•	Recipientný organizmus, kukurica, má dlhú históriu bezpečného používania na celom svete.
•	Žiadny zo sekvencií génov alebo ich donory nie sú známe patogénnymi účinkami na človeka a do kukurica GA21 neboli vnesené žiadne „patogénne“ sekvencie.
•	Bielkovina mEPSPS nemá signifikantnú aminokyselinovú homológiu k známym cicavčím bielkovinným toxínom.
•	Je vysoko nepravdepodobné, že by bielkovina m EPSPS bola alergénna.
•	Štúdie akútnej orálnej toxicity nepreukázali žiadne náznaky akútnej toxicity pri myšiach.
•	Štúdie porovnávajúce zloženie a agronomické charakteristiky kukurice GA21 s ich blízko-izogénnymi (netransgénnymi) náprotivkami, alebo s konvenčnou kukuricou viedli k záveru, že tieto GM kukurice sú (s výnimkou introdukovanej tolerancie ku glyfozátu) ekvivalentné konvenčným kukuriciam.
Záverom je možné konštatovať, že bezprostredné a/alebo oneskorené účinky na ľudské zdravie vyplývajúce z potenciálnych priamych alebo nepriamych interakcií geneticky modifikovaných rastlín kukurice GA21, opísaných v tejto žiadosti, a personálu s ním pracujúceho, ľudí dostávajúcich sa s ním do kontaktu alebo ľudí v blízkosti miesta uvoľnenia do životného prostredia je možné považovať za zanedbateľné.

2.7 Možné okamžité alebo oneskorené účinky na zdravie zvierat a dôsledky pre potravinový reťazec vyplývajúce z konzumácie geneticky modifikovaného organizmu alebo geneticky modifikovaného produktu, ktorý je určený pre použitie ako krmivo
Predmetom tejto žiadosti je udelenie povolenia k zavádzaniu geneticky modifikovanej (GM) kukurice GA21 do životného prostredia v Slovenskej republike za účelom realizácie poľných štúdií a nie komerčné pestovanie týchto kukuríc. Rastliny či časti rastlín týchto GM kukuríc sa neplánujú použiť ako živočíšne krmivo. Navyše kukurica GA21 je v súčasnosti povolená v krajinách EÚ na potravinové a krmovinové použitie (EC, 2008).
Záverom je možné konštatovať, že z horeuvedených dôvodov žiadne možné okamžité alebo oneskorené účinky na zdravie zvierat a dôsledky pre potravinový reťazec vyplývajúce z poľného testovania geneticky modifikovanej kukurice GA21 sa neočakávajú.

2.8 Možné okamžité alebo oneskorené účinky na biogeochemické procesy vyplývajúce z možných priamych a nepriamych interakcií geneticky modifikovaného organizmu a cieľových a necieľových organizmov v blízkosti uvoľnenia geneticky modifikovaného organizmu do životného prostredia
Predmetom tejto žiadosti je udelenie povolenia k zavádzaniu geneticky modifikovanej (GM) kukurice GA21 do životného prostredia v Slovenskej republike za účelom realizácie poľných štúdií a nie komerčné pestovanie tejto kukurice. Interakcie s cieľovými alebo necieľovými organizmami, ktoré by mohli viesť k účinkom na biogeochemické procesy sú preto vysoko nepravdepodobné.
V prípade nepravdepodobnej udalosti úniku malého množstva zŕn kukurice GA21 do životného prostredia by ich prežitie bolo veľmi nepravdepodobné, pretože kukurica je silne domestikovaná a nemôže prežiť bez asistencie človeka, zvlášť v klimatických podmienkach typických pre Európu. Navyše rastliny vyklíčené z takých zŕn môžu byť ľahko kontrolované použitím ktorejkoľvek zo súčasných agronomických opatrení vykonávaných na ochranu ostatnej komerčne pestovanej kukurice. V prípade nepravdepodobnej udalosti prežitia niekoľkých rastlín GM kukurice GA21 je potenciál vplyvov na biogeochemické procesy ako výsledok interakcií s cieľovými alebo necieľovými organizmami rovnaký ako vplyvov pri pestovaní nemodifikovaných konvenčných kukuríc.
Záverom je možné konštatovať, že možné okamžité alebo oneskorené účinky na biogeochemické procesy vyplývajúce z možných priamych a nepriamych interakcií geneticky modifikovanej kukurice GA21 a cieľových a necieľových organizmov v blízkosti uvoľnenia je zanedbateľný v rámci zamýšľaného zavádzania do životného prostredia.

2.9 Možné okamžité alebo oneskorené priame a nepriame účinky na životné prostredie v dôsledku použitia špecifických kultivačných, pestovateľských a zberových techník použitých v súvislosti s geneticky modifikovanými vyššími rastlinami v prípade, že sa tieto techniky líšia od techník bežne používaných pri nakladaní so zodpovedajúcimi nemodifikovanými vyššími rastlinami
Predmetom tejto žiadosti je udelenie povolenia k zavádzaniu geneticky modifikovanej (GM) kukurice GA21 do životného prostredia v Slovenskej republike za účelom realizácie poľných štúdií a nie komerčné pestovanie tejto kukurice.
V porovnaní s konvenčnou kukuricou, sú nové vlastnosti kukurice GA21 obmedzené len na toleranciu voči herbicídom obsahujúcim glyfozát.
Pokiaľ by genetické informácie vložené do GMVR mohli zmeniť jej agronomické alebo environmentálne vlastnosti a to spôsobom, že by testovanie týchto plodín v poľných podmienkach vyžadovalo použitie nejakých špecifických postupov pestovania, následnej starostlivosti či spôsobu zberu, rozdielne od bežne používaných poľnohospodárskych postupov, potom by tieto nové alebo špecifické techniky mohli spôsobiť nežiadúce účinky na životné prostredie. Pokiaľ by bolo nevyhnutné zaistiť iný spôsob pestovania, následnej starostlivosti a techniky zberu pre zaistenie úspešnej realizácie plánovaných pokusov, potom by také nové techniky mohli ovplyvniť, aspoň teoreticky, biotické alebo abiotické vlastnosti prostredia, v ktorom je plodina pestovaná.
Kukurica GA21 je však zhodná s kukuricou tradičnou (s výnimkou vlastnosti tolerance k herbicídom obsahujúcim glyfozát) a tak nevyžaduje žiadne špecifické pestovateľské, zberové alebo spracovateľské techniky.
Záverom je možné konštatovať, že neboli identifikované žiadne vlastnosti geneticky modifikovanej kukurice GA21, které by boli škodlivé voči životnému prostrediu, spôsobené zmenou špecifických pestovateľských, zberových alebo spracovateľských techník. Kultivácia, vedenie alebo zber spojené s plánovanými poľnými pokusmi s týmito GM kukuricami pôsobí na životné prostredie rovnako ako pestovanie akejkoľvek inej kukurice.

V Piešťanoch, dňa 28. 1. 2011

					…………………………….........
					doc. RNDr. Ján Kraic, PhD.
						        riaditeľ CVRV-VÚRV Piešťany
Literatúra

Tu je uvedený rozsiahly prehľad literatúry, ktorý môže slúžiť pre prípadné ďalšie štúdium problematiky. Text dokumentu neodkazuje na všetky tu uvádzané citácie, čo by nemalo byť považované za nedostatok, ale za výber z prehľadu literatúry relevantnej pre zostavenie dokumentu. Prehľad literatúry obsahuje 38 referencií.

EC (2008) Commission Decision 2008/280/EC (OJ L87, p19, 29/03/2008) of 28 March 2008 authorising the placing on the market of products containing, consisting of, or produced from genetically modified maize GA21 (MON-ØØØ21-9) pursuant to Regulation (EC) No 1829/2003 of the European Parliament and of the Council

CFIA (2003). (Canadian Food Inspection Agency. Downloaded August 003). "The Biology of Zea mays L. (Corn/Maize)"  – a companion document to the assessment criteria for determining environmental safety of plants with novel traits. Regulatory Directive Dir 94-11: http://www.inspection.gc.ca/english/plaveg/bio/dir/dir9411e.shtml

Chomczynski, P. (1992)  One-hour downward alkaline capillary transfer for blotting of DNA and RNA.  Analytical Biochemistry, 201, 134-139.

Comai L. and Stalker D.M. (1986). Mechanism of Action of Herbicides and their Molecular Manipulation. Oxford Surveys of Plant Molecular & Cellular Biology. 3: 167-195.

Coe E. H. J., Nueffer M. G. and Hoisington D. A. (1988). The Genetics of Maize. In: Corn and Corn Improvement. Agronomy Monographs. E.G.F Sprague and J.W. Dudley. Wisconsin, American Society of Agronomy: Madison, 18: 81-236.

Depicker, A., Stachel, S., Dhaese, P., Zambryski, P. and Goodman, H.M. (1982)  Nopaline synthase:  transcript mapping and DNA sequence.  Journal of Molecular Applied  Genetics, 1, 561-573.

Devos Y., Cougnon M., Vergucht S., Bulcke R., Haesaert G., Steurbaut W., Reheul D. (2008). Environmental impact of herbicide regimes used with genetically modified herbicide-resistant maize. Transgenic Res. 17: 1059–1077.

Doebley J. (2004). The genetics of maize evolution. Annual Review of Genetics 38, 37-59.

EEA (2002). "Maize .  Genetically Modified Organisms (GMO's): The significance of gene flow through pollen transfer. A review and interpretation of published literature and recent/current research from the ESF ' Assessing the Impact of GM plants' AIGM programme". A. E. K. a. S. J. . Environmental Issue Report. 28: 38-42

Herrero M. P. and Johnson R. R. (1980). High temperature stress and pollen viability of maize. Crop Science 20: 796-800.

Hoekema A., Hirsch P., Hooykaas P. and Schilperoort R. (1983). A binary plant vector strategy based on separation of vir- and T-region of the Agrobacterium tumefaciens Ti-plasmid. Nature. 303(12): 179-180.

Hoekstra F. A., Crowe L. M. and Crowe J. H. (1989). Differential dessication sensitivity of maize and Pennisetum pollen linked to their sucrose content. Plant, Cell and Envir. 12: 83-91.

Itoh, T., & Tomizawa, J. (1979).  Initiation of replication of plasmid ColE1 DNA by RNA polymerase, ribonuclease H and DNA polymerase I.  Cold Spring Harbor Symposium on Quantitative Biology, 43, 409-417.

Jarosz, N., Loubet, B., Durand, B., Foueillassar, X. and Huber, L. (2005). Variation in maize pollen emission and deposition in relation to microclimate. Environmental Science and Technology 39, 4377-4384. 

Jones, M. D. and Newel, L. C. (1948). Longevity of pollen and stigmas of grasses: buffalograss, Buchloe dactyloides (Nutt.) Engelm., and maize, Zea mays L. J. Am. Soc. Agr. 40: 195-204.

Lebrun M., Leroux B. and Sailland A. (1996). Chimeric gene for the transformation of plants. U.S. patent number 5,510,471.

Lebrun M., Sailland A., Freyssinet G. and Degryse, E. (2003). Mutated 5-enoylpyruvylshikimate-3-phosphate synthase, gene coding for said protein and transformed plants containing said gene.  Bayer CropScience S.A.  (Lyons, FR) Patent # 6,566,587.

Lebrun, M., Leroux, B. and Sailland, A. (1996)  Chimeric gene for the transformation of plants.  U.S. patent number 5,510,471.

McElroy, D., Zhang, W., Cao, J. and Wu, R. (1990)  Isolation of an efficient actin promoter for use in rice transformation.  Plant Cell, 2(2): 163-171. 

Niebur, W. S. (1993). Traditional Crop Breeding Practicies: An Historical Review to Serve as a Baseline for Assessing the Role of Modern Biotechnology., OECD: 113-121.

Nielsen, K. M., Gebhard F., Smalla K., Bones A. and vanElsas J. (1997). Evaluation of Possible Horizontal Gene Transfer from Transgenic Plants to the Soil Bacterium Acinetobacter Calcoaceticus Bd413. Theoretical and Applied Genetics 95Oct)(N-5-6): 815-821.

O'Callaghan M. and Glare T. R. (2001). Impacts of Transgenic Plants and Micro-Organisms on Soil Biota. New Zealand Plant Protection 54: 105-110.

OECD (1999). "Consensus document on General Information concerning the genes and their enzymes that confer tolerance to glyphosate herbicide" Series on Harmonisation of Regulatory Oversight in Biotechnology (Number 10).

OECD (2003). "Consensus document on the biology Zea mays subsp. mays (Maize)." Series on Harmonisation of Regulatory Oversight in Biotechnology  (Number 27)

Palaudelmàs, M., Peñas, G., Melé, E., Serra, J., Salvia, J., Pla, M., Nadal, A., Messeguer, J., (2009). Effect of volunteers on maize gene flow. Transgenic Research, pre-print published online, DOI:10.1007/s11248-009-9250-7.

Pleasants J.M., Hellmich R.L., Dively G.P., Sears M.K., Stanley-Horn D.E., Mattila H.R., Foster J.E., Clark P. and Jones G.D. (2001). Corn pollen deposition on milkweeds in and near cornfields. Proceedings of the National Academy of Sciences of the USA 98, 11919-11924.

Raynor G.S., Ogden E. and Hayes J.V. (1972). Dispersion and deposition of corn pollen from experimental sources. Agronomy Journal 64, 420-427.

Rebourg C., Chastanet M., Gouesnard B., Welcker C., Dubreuil P. and Charcosset A. (2003). "Maize introduction into Europe: the history reviewed in the light of molecular data." Ther Appli Genet. 106: 895-903

Russell W.A. and Hallauer A.R. (1980). Maize. In ”Hybridization of crop plants”. Ed. Fehr and Hadley. American Society of Agronomy and Crop Science of America, Publishers, Madison, Wisconsin, USA. pp299-312.

Spencer T.M., Mumm R., Gwyn J., McElroy D. and Stephens, M. (1998) Glyphosate resistant maize lines.  Patent application WO 9844140, published 8 October 1998. 

Spencer T.M., Mumm R., Gwyn, J. (2000) Glyphosate resistant maize lines.  Official Gazette of the United States Patent and Trademark Office Patents.  1232(3) #6,040,497.

Stalker D.M., Hiatt W. R. and Comai L. (1985). A Single Amino Acid Substitution in the Enzyme 5-Enolpyruvylshikimate-3-phosphate Synthase Confers Resistance to the Herbicide Glyphosate. Journal of Biological Chemistry. 260(8):4724-28.

Steinruecken H.C. and Amrhein N. (1984). 5- Enolpyruvylshikimate-3-phosphate synthase of Klebsiella pneumoniae 2. Inhibition by glyphosate [N-(phosphonomethyl)glycine].  Eur. J. Biochem. 143: 351-357.

Strickberger, M. W. (1976)  Probability and statistical testing.  Genetics.  (2nd ed., pp. 140-163).  New York:  Macmillan Publishing Company.

Sutcliffe, J.G. (1978) Nucleotide sequence of the ampicillin resistance gene of Escherichia coli plasmid pBR322.  Proceedings of the National Academy of Sciences, 75, 3737-3741.

Thomas, M.R., Matsumoto, S., Cain, P. and Scott, N.S. (1993)  Repetitive DNA of grapevine: classes present and sequences suitable for cultivar identification.  Theoretical and Applied Genetics 86, 173-180.

Thompson G.A., Hiatt W.R., Facciotti D., Stalker D.M. and Comai L. (1987). Expression in Plants of a Bacterial Gene Coding for Glyphosate Resistance. Weed Science. 35:(Suppl. 1) 19-23. 

Warwick S.I. and Stewart C.N. (2005). Crops come from wild plants – how domestication, transgenes and linkage together shape ferality. In: Gressel, J. (ed.) Crop Ferality and Volunteerism. Boca Raton, FL., CRC Press. pp. 9-30.