ODBOR ENVIRONMENTÁLNYCH RIZÍK
A BIOLOGICKEJ BEZPEČNOSTI  

                                                                                                Bratislava dňa 23. 04. 2013
                                                                                                           Číslo: 22752/2013
                                                                                                                      3210/2013-3.2-18-ZZP37

R O Z H O D N U T I E

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) odbor environmentálnych rizík a  biologickej bezpečnosti ako príslušný orgán štátnej správy podľa § 2 zákona  č. 525/2003 Z. z o štátnej správe starostlivosti o životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a podľa § 24 ods. 1 písm. b/ zákona č. 151/2002 Z. z. o používaní genetických technológií a geneticky modifikovaných organizmov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“), vo veci žiadateľa Centrum výskumu rastlinnej výroby, Bratislavská cesta 122,  921 68 Piešťany rozhodlo

t a k t o :

Žiadateľovi na základe § 17 ods. 1 písm. a/ a § 17 ods. 2 zákona udelilo súhlas na prvé a každé ďalšie zavedenie línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia v lokalite Centra výskumu rastlinnej výroby Piešťany v Borovciach s rozlohou plochy pokusných parciel spolu maximálne 1000 m2, na ktorej budú osiate línie a hybridy odvodené z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4)  a s celkovou rozlohou plochy maximálne 10 000 m2, ktorá zahŕňa rozlohu plochy pokusných parciel spolu, ochranného obsevu, ochranného pásu holej pôdy a priľahlých ciest.  
 
Súhlas sa vydáva na obdobie odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia do 31. 12. 2015 za účelom
- zhodnotenia počtu burín, ich druhového zastúpenia a ich citlivosti na glyfosát,
- fenotypového pozorovania cukrovej repy ošetrenej herbicídom Roundup počas rastovej sezóny v porovnaní s cukrovou repou ošetrenou konvenčnými herbicídmi,
- sledovania úrody koreňa, obsahu cukru a čistoty šťavy.

Súčasne sa ukladá povinnosť:
1.	oznámiť akúkoľvek zmenu v nájme dotknutého pokusného pozemku v lehote do 30 dní odkedy zmena nastala,
2.	osivo línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 do času výsevu, nespotrebované osivo a prípadne vzorky odobraté na analýzy uskutočnené v rámci Slovenskej republiky uskladniť v uzavretých priestoroch Centra výskumu rastlinnej výroby Piešťany, na ktorých prvé použitie uzavretých priestorov bol vydaný súhlas ministerstva podľa § 13, 
3.	prepravu osiva a vzoriek vegetatívnych častí rastlín k analýzam vykonávať podľa podmienok uvedených v Poriadku pre medzinárodnú železničnú prepravu nebezpečného tovaru (RID) v platnom znení a podľa Európskej dohody o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) v platnom znení, 
4.	osivo prepraviť z uzavretých priestorov podľa bodu 2 priamo na pole k sejbe bez medziskladovania,
5.	dodržať izolačnú vzdialenosť najmenej 200 m od porastov cukrovej repy pestovanej konvenčným spôsobom, 200 m od porastov cukrovej repy pestovanej ekologickým spôsobom a okolo parciel s líniami a hybridmi odvodenými z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 vykonať obsev geneticky nemodifikovanou cukrovou repou v šírke minimálne 6 riadkov a  ohraničiť  pásom neosiatej pôdy o šírke 5 m, na ktorej sa nebude nachádzať žiadna cukrová repa,
6.	odstrániť vybehlice (kvetnú byľ) na základe reálnej potreby, pred ich rozkvitnutím s uplatnením postupov na likvidáciu vybiehajúcich rastlín oddelením kvetnej byle od koreňa alebo chemicky a zaoraním na pozemku,
7.	z úrody každej línie a hybridu odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 odobrať na analýzy maximálne 1 kg vzorky, 
8.	zostávajúcu vyprodukovanú biomasu línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1, vrátane obsevu, vzoriek analyzovaných na poli a zvyškov rastlín zlikvidovať rozdrvením resp. rozsekaním a zaoraním na pozemku. Po ukončení výsevu v roku 2015 nepoužité osivo rozdrviť a inaktivovať, prípadne odovzdať zástupcovi spoločnosti SESVanderHave, Industriepark Soldatenplein Zone 2, Nr 15, 3300 Tienen (Belgicko), 
9.	vyčistiť všetky poľné mechanizmy, ktoré boli v kontakte s líniami a hybridmi odvodenými z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1  po ich použití priamo na pokusnom pozemku, 
10.	analýzy vzoriek, ktoré sa uskutočnia na území Slovenskej republiky, vykonať v takých uzavretých priestoroch Centra výskumu rastlinnej výroby Piešťany, na ktorých prvé použitie uzavretých priestorov bol vydaný súhlas ministerstva podľa § 13 zákona, 
11.	zneškodňovanie prázdnych obalov z použitého osiva línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 zabezpečiť podľa zmluvy č. 080709/1338 na odber a prepravu odpadov za účelom ekologického zhodnocovania a zneškodňovania, 
12.	oznámiť akúkoľvek zmenu v zmluve č. 080709/1338 na odber a prepravu odpadov za účelom ekologického zhodnocovania a zneškodňovania,
13.	predložiť do 3 mesiacov na ministerstvo konečnú správu o výsledku zavedenia línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia po poslednej úrode v roku 2015,
14.	 monitorovať v prvom roku pestovania výskyt vybehlíc a v nasledujúcich dvoch rokoch výskyt burinne rastúcej cukrovej repy (vzídené rastliny cukrovej repy) a do troch mesiacov po ukončení každého monitorovania predložiť na ministerstvo správu o monitorovaní po uvoľnení línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1  do životného prostredia podľa rozhodnutia Komisie č. 2003/701/ES. Počas obdobia monitorovania burinne rastúcej cukrovej repy platí zákaz pestovania cukrovej repy ako následnej plodiny na tej istej ploche,
15.	 v prípade havárie zlikvidovať porasty línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 ich rozdrvením resp. rozsekaním a zaoraním na pozemku. Po odstránení havárie počas nasledujúcich 2 rokov platí zákaz pestovania poľnohospodárskych plodín na tomto pozemku,
16.	 miesto zavádzania, spôsoby zavádzania, plány kontrol zavádzania, monitorovacie plány, monitorovacie techniky, spracovanie odpadu a iné spôsoby nakladania s líniami a hybridmi odvodenými z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 vykonať tak ako sú uvedené v žiadosti evidovanej na ministerstve pod číslom: 66221/2012 (3210/2013-3.2-ZZP37), doručenej dňa 21. 12. 2012,
17.	po ukončení pestovania na pokusnom pozemku predložiť najneskôr do 31. 12. 2016 úplnú správu s vyhodnotením účelu výskumu, 
18.	informovať zamestnancov narábajúcich s líniami a hybridmi odvodenými z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 a ich osivom o povinnostiach uvedených v tomto rozhodnutí,
19.	spolupracovať so spoločnosťou SESVanderHave N.V./S.A., Industriepark Soldatenplein Zone 2, Nr 15, 3300 Tienen (Belgicko) pri zisťovaní zmien v zavádzaní línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 do životného prostredia alebo zmien od jeho predpokladaného priebehu a pri preverovaní dostatočnosti a úplnosti bezpečnostných opatrení v skúšobnej lokalite počas celého zavádzania a po ukončení pokusu v priebehu celého vegetačného obdobia  počas dvoch po sebe nasledujúcich rokov.

Toto rozhodnutie nenahrádza ďalšie súhlasy a konania potrebné podľa zákona.

O d ô v o d n e n i e:

Dňa 21. 12. 2012 podal žiadateľ Centrum výskumu rastlinnej výroby, Bratislavská cesta 122,  921 68 Piešťany návrh na vydanie súhlasu na prvé a každé ďalšie zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia v zmysle § 34 ods. 1 zákona. Svoj návrh opieral o ustanovenie § 17 ods. 1 písm. a/ zákona.
  
Ministerstvo preskúmalo:
- žiadosť žiadateľa na zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia a doklady, ktoré žiadateľ predložil a to najmä údaje o geneticky modifikovanej rastline, o vyšších rastlinách darcu a príjemcu, o genetickej zmene rastliny, o možnom dopade na životné prostredie, ľudské zdravie a zdravie zvierat, o mieste zavádzania a o zavádzaní, o plánoch kontroly zavádzania, o monitorovaní, stave po zavedení, o spracovaní odpadu, havarijný plán, posudok z posudzovania rizika, zriaďovaciu listinu žiadateľa, zmluvu č. 080709/1338 na odber a prepravu odpadov za účelom ekologického zhodnocovania a zneškodňovania, Nájomnú zmluvu č. PNZ-P40210/09.00 k pozemku v Borovciach, plán katastrálneho územia s vyznačením miesta zavádzania v Borovciach,
- posudok člena zo Zboru expertov k žiadosti o vydanie súhlasu na prvé a každé ďalšie zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia, 
- odborné odporúčanie Komisie pre biologickú bezpečnosť k žiadosti o vydanie súhlasu na prvé a každé ďalšie zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia,
- konečnú správu Centra výskumu rastlinnej výroby Piešťany o výsledku zavedenia línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia po poslednej úrode v roku 2012,
- prechodné a konečné správy Centra výskumu rastlinnej výroby Piešťany o monitorovaní po uvoľnení línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 v rokoch 2010 až 2012, 
- konečné správy členských štátov EÚ o výsledkoch zavedenia línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4), geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) a iných geneticky modifikovaných cukrových riep do životného prostredia zverejnené na http://gmoinfo.jrc.ec.europa.eu/,
- názor vedeckého panelu pre geneticky modifikované organizmy Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín a výživu k žiadosti (EFSA-GMO-UK-2004-08) o umiestnenie geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) na trh ako potraviny a krmiva,
- Rozhodnutie Komisie z 24. októbra 2007, ktorým sa v zmysle nariadenia EP a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestňovať na trh potraviny a krmivá, ktoré sú vyrobené z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4),
- environmentálne posúdenie rizika a monitorovací plán k žiadosti EFSA-GMO-DE-2008-63 o umiestnenie geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) na trh za účelom pestovania, vypracovaný nemeckými kompetentnými orgánmi na žiadosť Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín a výživu,
- pripomienky verejnosti, ktoré ministerstvo obdržalo počas zverejnenia žiadosti na prvé a každé ďalšie zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 do životného prostredia na internetovej stránke ministerstva, s výzvou verejnosti na podávanie pripomienok v lehote 30 dní od zverejnenia, t. j. do 8. 2. 2013,
- stanovisko Centra výskumu rastlinnej výroby Piešťany k pripomienkam verejnosti k žiadosti na prvé a každé ďalšie zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 do životného prostredia,
- SMERNICU KOMISIE 2001/99/ES z 20. novembra 2001, ktorou sa mení a dopĺňa príloha I k smernici Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, aby zahŕňala glyfozát a thifensulfuronmetyl ako účinné látky,
- Zoznam autorizovaných prípravkov na ochranu rastlín a prípravkov na ochranu rastlín povolených na paralelný obchod v r. 2013, publikovaný Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky v jeho Úradnom vestníku čiastka 8/2013 a na www.uksup.sk

a zistilo, že

žiadosť je podaná za účelom realizácie poľného pokusu s líniami a hybridmi odvodenými z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 na pokusnom pozemku Centra výskumu rastlinnej výroby v Borovciach.
Cukrová repa H7-1 nesie plne funkčnú a intaktnú expresnú kazetu, kódujúcu proteín CP4 5-enolpyruvylšikimát-3-fosfát syntázu (ďalej len „CP4 EPSPS“), ktorý prepožičiava cukrovej repe odolnosť na glyfosát. Na vytvorenie cukrovej repy H7-1 bol použitý odzbrojený binárny vektor transformácie rastlín Agrobacterium tumefaciens označovaný PV-BVGT08. Genóm H7-1 cukrovej repy neobsahuje žiadne zistiteľné hlavné reťazce DNA plazmidu. Osobitne je zrejmé, že zdroje replikácie (ori-V, ori-322 a gén aadA) nie sú prítomné v cukrovej repe H7-1. Kódujúca sekvencia CP4 EPSPS u cukrovej repy H7‑1 kóduje proteín 5-enolpyruvylšikimát-3-fosfát syntázu (ďalej len „EPSPS“), odvodený od Agrobacterium sp., kmeň CP4. Proteín CP4 EPSPS sa štrukturálne podobá a funkčne je zhodný s endogénnymi rastlinnými enzýmami EPSPS, má však značne zredukovanú afinitu ku glyfosátu v porovnaní s endogénnym rastlinným EPSPS. Všadeprítomnosť homologických enzýmov EPSPS v plodinách a v bežných mikroorganizmoch preukazuje, že proteíny EPSPS a ich enzymatické aktivity nepredstavujú žiadne riziko pri konzumácii ľuďmi či živočíchmi. U bežných rastlín sa glyfosát viaže na endogénny rastlinný enzým EPSPS a blokuje biosyntézu S3P, čím pripravuje rastliny o esenciálne aminokyseliny (Haslam, 1993; Steinrücken and Amrhein, 1980). U rastlín odolávajúcich glyfosátu sa potreby aromatických aminokyselín a ďalších metabolitov napĺňajú pokračujúcou činnosťou enzýmu CP4 EPSPS za prítomnosti glyfosátu (Padgette et al., 1996b).
Všetky uskutočnené pozorovania vrátane Southernových hybridizačných analýz, fenotypických poľných pozorovaní a údajov o expresii proteínu sú v súlade s Mendelovským dedením tolerancie na glyfosát a demonštrujú skutočnosť, že DNA vložená do cukrovej repy H7-1 sa stabilne dedí a trvalo exprimuje v nasledujúcich generáciach.
Žiaden z prvkov, o ktorom je známe, že je súčasťou mobility DNA nebol vložený do cukrovej repy H7-1. Preto v porovnaní s bežnou cukrovou repou sa neočakávajú žiadne zmeny schopnosti cukrovej repy H7-1 vymieňať si genetický materiál s baktériami.
Neboli identifikované žiadne charakteristiky, ktoré by mohli spôsobiť škodlivé účinky pre životné prostredie. Nakoľko cukrová repa  H7-1 je odolná voči herbicídu, nemá žiadne cieľové organizmy s ktorými by mohla vstúpiť do interakcie, a to priamej ani nepriamej. 
Interakcie cukrovej repy H7-1 a necieľových organizmov v poľnohospodárskom a prírodnom prostredí sa nelíšia od konvenčných odrôd cukrovej repy.
Aj keď je CP4 EPSPS novo exprimovaný proteín v cukrovej repe H7-1, nie je to nový proteín pre prostredie. Proteín CP4 EPSPS je v cukrovej repe neškodný, nakoľko reprezentuje jeden z mnohých rôznych proteínov EPSPS, vyskytujúcich sa v prírode. Skupina proteínov EPSPS nevykazuje žiadne známe negatívne interakcie s abiotickým prostredím, a bolo preukázané, že proteín CP4 EPSPS sa výrazne rozkladá v priebehu niekoľkých dní, odkedy sa dostane do pôdy (Dubelman et al., 2005).
Cuzdoopelenie je zanedbateľné, nakoľko Centrum výskumu rastlinnej výroby vykoná poľný pokus s líniami a hybridmi odvodenými od geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1  pre získanie ich vegetatívneho koreňa (buľvy) a teda ich životný cyklus bude obmedzený na vegetatívne štádium. Korene cukrovej repy bude zberať na konci rastovej sezóny pred rozkvitnutím a tvorbou semien. Reprodukcia vegetatívnymi pletivami nie je známa.
V prípade výskytu vybehlíc, tieto budú pred rozkvitnutím odstránené. Uplatnia sa postupy na likvidáciu vybiehajúcich rastlín oddelením kvetnej byle od koreňa alebo chemicky a plytkou orbou. Pokusná plocha bude ohraničená minimálne šiestimi (6) riadkami nemodifikovanej cukrovej repy a pásom holej pôdy o šírke 5 m, na ktorej sa nebude nachádzať žiadna repa. Naviac Centrum výskumu rastlinnej výroby bude povinné dodržať izolačnú vzdialenosť najmenej 200 m od porastov cukrovej repy pestovanej konvenčným spôsobom a 200 m od porastov cukrovej repy pestovanej ekologickým spôsobom. Izolačné vzdialenosti sú stanovené podľa vyhlášky č. 69/2007 Z. z. MP a RV SR, ktorou sa vykonáva zákon č. 184/2006 Z. z. o pestovaní geneticky modifikovaných rastlín v poľnohospodárskej výrobe.
Na poľný pokus s líniami a hybridmi odvodenými od geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1  budú upozorňovať špeciálne tabule v slovenskom jazyku, umiestnené vo všetkých rohoch pokusnej plochy s nápisom: „POZOR! GENETICKY MODIFIKOVANÝ ORGANIZMUS! NEVSTUPOVAŤ ! NESKRMOVAŤ ! CHEMICKY OŠETRENÉ !“
Podrobný protokol bude vysvetľovať technické aspekty poľného pokusu (napr. hustotu výsevu, veľkosť políčok a pod.).
Zostava pracovných pokynov pre nakladanie s geneticky modifikovaným materiálom je zameraná na monitorovanie všetkých operácií v mieste poľného pokusu pred, počas pokusu a 2 roky po jeho ukončení. Táto zostava návodov je zameraná na prevenciu neúmyselného uvoľnenia a na zabezpečenie sledovateľnosti všetkých krokov. 
Obe zostavy dokumentov budú k dispozícii manažérovi poľného pokusu a dohliadajúcemu pracovníkovi ešte pred začatím poľného pokusu.
Prevádzkovatelia a zodpovedné osoby budú oboznámení s obsahom tohto protokolu pred začatím akýchkoľvek aktivít. Počas školení budú zdôraznené špeciálne opatrenia, zamerané na zabránenie neúmyselného rozšírenia počas sejby, kultivácie, návštev a zberu výsledkov poľného pokusu, ktoré sú popísané v protokole. 

Ministerstvo požiadalo člena zo Zboru expertov o posúdenie predmetnej žiadosti najmä o posúdenie úrovne rizika na ľudí a životné prostredie. 
Expert vo svojom posudku uviedol: „ Na základe uvedených skutočností, výsledkov analýz a podrobnej charakterizácie genetickej modifikácie, charakterizácie exprimovaného enzýmu CP4 EPSPS, histórie bezpečného využívania tejto skupiny proteínov ako aj hostiteľskej rastliny (cukrovej repy) a na základe totožnosti cukrovej repy H7-1 (obsahujúcej vložený úsek génu cp4 epsps) s agronomickými, fenotypovými, kompozičnými a nutričnými vlastnosťami zhodnými s vlastnosťami konvenčnej cukrovej repy odporúčam povoliť zavedenie hybridov cukrovej repy H7-1 do životného prostredia s cieľom realizovať poľné skúšky, keďže environmentálne a ani zdravotné riziko sa nelíšia od rizika spojeného s pestovaním akejkoľvek inej cukrovej repy“.
Expertízne posudky členov Zboru expertov sú podkladom na vypracovanie spoločných odporúčaní Komisie pre biologickú bezpečnosť k žiadostiam a ohláseniam.   

Žiadosť bola prerokovaná na zasadnutí Komisie pre biologickú bezpečnosť dňa 26. februára 2013.
Komisia vo svojom spoločnom odporúčaní uviedla: „Komisia odporúča vydať súhlas na prvé a každé ďalšie zavedenie línii a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 do životného prostredia v zmysle podmienok uvedených v žiadosti s manažmentom odstraňovania súkvetia na základe reálnej potreby.“ 
Komisia pre biologickú bezpečnosť je odborným poradným orgánom ministerstva v zmysle § 27 zákona.

Rovnaký poľný pokus s líniami a hybridmi odvodenými od geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 sa uskutočnil aj v rokoch 2010 až 2012. Počas trvania pokusov, ako aj počas monitoringu všetkých pokusných plôch  neboli zaznamenané žiadne nové poznatky, ktoré by boli v rozpore s hodnotením rizika, resp. s posudkom z hodnotenia rizika a ktoré by demonštrovali odlišnosť geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 od geneticky nemodifikovanej cukrovej repy v oblasti zdravotných či environmentálnych rizík. 
Podľa internetovej stránky spoločného výskumného centra, ktorý je interným vedeckým útvarom Európskej Komisie, bolo za roky 1991 až 2012 ohlásených 282 zavedení geneticky modifikovanej cukrovej repy do životného prostredia v 16-tich členských štátoch EÚ. Na základe zverejnených správ o výsledku ich zavedenia do životného prostredia neboli pozorované žiadne neočakávané, alebo nepriaznivé účinky na zdravie ľudí, zvierat a životné prostredie.

Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách už bolo povolené umiestniť na trh produkty, ktoré sú vyrobené z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (Rozhodnutie Komisie 2007/692/ES z 24. októbra 2007).
Tento fakt znamená, že Európsky úrad pre bezpečnosť potravín usúdil, že táto cukrová repa je rovnako bezpečná ako cukrová repa, ktorá nebola geneticky modifikovaná, pokiaľ ide o možné účinky na zdravie ľudí a zvierat.
Predmetná geneticky modifikovaná cukrová repa H7-1 bola povolená ako 
a) potravina a zložka potravín vyrobená z cukrovej repy KM-ØØØH71-4;
b) krmivo vyrobené z cukrovej repy KM-ØØØH71-4.

Dňa 10. 12. 2008 Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zaregistroval žiadosť podľa nariadenia EP a Rady (ES) č. 1829/2003 o uvedenie geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 na trh za účelom pestovania. Predmetná žiadosť č. EFSA-GMO-DE-2008-63 bola podaná spoločnosťami KWS SAAT & Monsanto Europe S. A. na Spolkovom úrade pre ochranu spotrebiteľov a bezpečnosť potravín (ďalej len „BVL“) v Nemecku.
Podľa článku 6 nariadenia EP a Rady (ES) č. 1829/2003, ak sa žiadosť týka geneticky modifikovaných organizmov, ktoré majú byť použité ako osivá alebo iný materiál na rozmnožovanie rastlín, úrad požiada príslušný vnútroštátny orgán o vykonanie posúdenia environmentálneho rizika. V zmysle tohto nariadenia Európsky úrad pre bezpečnosť potravín požiadal nemecky kompetentný orgán - BVL o jeho vypracovanie. 
Nemecký kompetentný orgán pri posudzovaní rizika v zmysle článku 4 smernice 2001/18/ES EP a Rady o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS dospel k záveru, že pestovanie cukrovej repy H7-1 nemá žiadne priame nepriaznivé účinky na zdravie človeka, zdravie zvierat a životné prostredie. Pri posudzovaní vplyvov vychádzajúc z konkrétneho pestovania, riadenia  a techniky zberu cukrovej repy H7-1 určil nasledovné potenciálne nepriame dôsledky vyplývajúce z použitia glyfosátu v H7-1 cukrovej repy:
1)	vznik a šírenie burín odolných voči glyfosátu;
2)	zmeny v časovom rozložení pokrytia burín počas vegetačného obdobia a zmeny v produkcii semien burín;
3)	zmeny v spoločenstve burín;
4)	nadväzujúce vplyvy (2) a (3) na buriny v spojení s faunou (živočíchmi) a s vyššou trofickou  úrovňou.
Nemecký kompetentný orgán odporúča znížiť riziko rozvoja a šírenia burín rezistentných na glyfosát, zavedením princípu integrovanej ochrany proti škodcom pri uplatňovaní glyfosátu pre regulovanie burín cukrovej repy H7-1. Proti-rezistenčná stratégia by mala byť použitá na zachovanie účinnosti prípravkov v prípadoch známeho rizika rezistencie pri vytváraní opatrení na ochranu rastlín. To môže zahŕňať používanie viacerých pesticídov s odlišným spôsobom účinku. Ďalej odporúča monitoring rozvíjajúcej sa rezistencie burín v súlade s predpismi EÚ o povoľovaní a používaní prípravkov na ochranu rastlín. Okrem toho, sa poľnohospodári majú riadiť „Sprievodcom použitej technológie“ pri príprave polí cukrovej repy H7-1 , aby sa tak minimalizoval neúmyselný tok génov a rozvoja glyfosát tolerantných burín repy .
Zmeny popísané vyššie (2) a (3) budú závisieť od spôsobu použitia herbicídov na ničenie burín cukrovej repy H7-1 a  rotácie plodín.
BVL odporúča riadiť nepriame nepriaznivé účinky podobne ako sa riadia nepriame nepriaznivé účinky z pestovania nemodifikovanej cukrovej repy v EÚ podľa metód na kontrolu burín.
Riadenie by sa malo uskutočniť na národnej úrovni v súlade s predpismi EÚ o povoľovaní a používaní prípravkov na ochranu rastlín. Riadiace opatrenia by mohli zahŕňať obmedzenie množstva a / alebo frekvencie používania herbicídov v H7-1, rovnako ako v iných geneticky modifikovaných a geneticky nemodifikovaných plodinách pestovaných v rotácii s H7-1.
Stanovisko k pestovaniu geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 poskytla Nemecká komisia pre biologickú bezpečnosť, na svojom zasadnutí dňa 8. júna 2010. K posúdeniu environmentálneho rizika sa vyjadrili aj federálne nemecké kompetentné orgány: Federálna agentúra pre ochranu prírody (BfN), Inštitút Roberta Kocha (RKI), Spolkový ústav pre hodnotenie rizík (BfR) a Inštitút Juliusa Kühna (JKI).

Na základe uvedených skutočností, ministerstvo vec vyhodnotilo tak, že neexistuje žiadny zákonný dôvod nevydania súhlasu na prvé a každé ďalšie zavedenie línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) do životného prostredia. 

Keďže žiadosť je podaná v súlade so zákonom a podmienky na vydanie súhlasu  na prvé a každé ďalšie zavedenie línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 (KM-ØØØH71-4) sú splnené, ministerstvo rozhodlo o zavedení línií a hybridov odvodených z geneticky modifikovanej cukrovej repy H7-1 tak, ako je uvedené vo výroku tohto rozhodnutia. 

K pripomienkam verejnosti ministerstvo uvádza, že každá geneticky modifikovaná plodina, ktorá má byť v budúcnosti uvedená na trh EÚ musí byť dostatočne preverená z hľadiska bezpečnosti zdravia ľudí, zvierat a životného prostredia. Poľné pokusy sú spôsobom ako preveriť bezpečnosť geneticky modifikovanej plodiny vo vzťahu k životnému prostrediu.  

Poučenie: Proti tomuto rozhodnutiu možno podľa § 61 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov podať do 15 dní odo dňa jeho doručenia rozklad na Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky, Námestie Ľudovíta Štúra 1, 812 35 Bratislava. Rozhodnutie možno preskúmať súdom.

                                                                          
Ing. Henrieta Čajková
                                                                                 riaditeľka odboru

Doručí sa: Centrum výskumu rastlinnej výroby, Bratislavská cesta 122,  921 68 Piešťany 

Na vedomie:
1. SIŽP, Ústrediu inšpekcie biologickej bezpečnosti, Karloveská 2, 842 22 Bratislava   
2. SESVanderHave N.V./S.A., Industriepark Soldatenplein Zone 2, Nr 15, 3300 
    Tienen (Belgicko)