Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 1
Príloha č. 15
Posudok z hodnotenia rizika
(podľa § 8, vyhlášky 399/2005 Z.z,. v platnom znení)
Hodnotenie rizika je v tejto žiadosti uskutočnené podľa Smernice 2001/18/ES, časti B,
a zákona č. 151/2002 Z.z. v platnom znení.
Analýza vlastností GM kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON810,
s prihliadnutím ku skúsenostiam z pestovania tradičnej kukurice v rámci EU, ukázala, že
riziko potenciálnych nežiadúcich účinkov na zdravie ľudí, zvierat a smerom k životnému
prostrediu, vyplývajúcich z plánovaných pokusov s vyššie uvedenou GM kukuricou, je možné
považovať za zanedbateľné.
Vzhľadom k skutočnosti, že celkové riziko vyplývajúce z použitia GM kukurice
MON 89034 × NK603 a NK603 × MON810 smerom k životnému prostrediu je zanedbateľné,
nie sú tu uplatňované žiadne špecifické stratégie pre menežment rizika alebo monitoring. To
však nevylučuje povinnosť sledovania výdrolu v následujúcom roku po zbere pokusov.
Odkazy k bodom, tabuľkám či obrázkom, použité v hodnotení rizika (viď nižšie), referujú
k textu vlastnej žiadosti.
MON 89034 × NK603
Pri hodnotení rizika sa porovnáva nakladanie s geneticky modifikovanou kukuricou
MON 89034 × NK603 s nakladaním s geneticky nemodifikovanou, konvenčnou kukuricí. Sú
posudzované možné priame a nepriame, bezprostredné a následné škodlivé účinky tohto
nakladania, najmä pôsobenie na zdravie ľudí, zvierat a životné prostredie.
Hodnotenie možných škodlivých účinkov nakladania s MON 89034 × NK603 v spojení s:
1.príjemcom
Kukurica je významnou plodinou pestovanou vo všetkých poľnohospodárskych oblastiach
sveta. Nie je známe, že by kukurica, pri dodržiavaní všetkých štandardov kvality produkcie,
mala škodlivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo životné prostredie. Je možné konštatovať,
že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s príjemcom je možné považovať za
zanedbateľné.
2. s vloženým dedičným materiálom (pôvodom z darcovského organizmu)
Nie je známe, že by dedičný materiál, ktorý bol vnesený do rastlín kukurice, uvedený
v tabuľkách č. 1 a 2, bod 2.5. v žiadosti firmy Monsanto, čj. 51991/2008-2.2-1-ZZP11 (časť
žiadosti pre MON 89034 × NK603), mal škodlivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo životné
prostredie.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 2
Je preto možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení
s vloženým dedičným materiálom, je možné považovať za zanedbateľné.
3. s vektorom
MON 89034 × NK603 je produktom tradičného kríženia, obe rodičovské línie boli
geneticky modifikované.
Pre transformáciu kukurice MON 89034 bol použitý vektorový plazmid PV-ZMIR245
(viď bod 2.4., obr.16 pre MON 89034, žiadosť 49822/2007-2.3-1-ZZP3), ktorý bol vyvinutý
pomocou bežných techník molekulárnej biológie.
Pre transformáciu kukurice NK603 bol použitý vektorový plazmid PV-ZMGT32 (viď bod
2.5., obr.1, žiadosť 44818/2006-3.2.-1-ZZP1), ktorý bol vyvinutý pomocou bežných techník
molekulárnej biológie.
Nie sú známe žiadne spôsoby škodlivosti použitých vektorov, je teda možné konštatovať,
že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vektorom, je možné považovať za
zanedbateľné.
4. s vložením konštruktu
MON 89034 × NK603 je produktom tradičného kríženia, obe rodičovské línie boli
geneticky modifikované. Konštrukt bol vložený do oboch rodičovských línií, kde línia
MON 89034 získala vložením konštruktu novú vlastnosť tolerancie k cieľovým lepidopterám,
línia NK603 zas vlastnosť tolerancie ku glyfozátu, účinnej látke herbicídu Roundup.
Nie je známe, že by vložením konštruktu do rodičovských línií došlo k mutácii niektorého
génu, významného pre funkciu genómu hostiteľa. Je teda možné konštatovať, že riziko
výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vložením konštruktu je možné považovať za
zanedbateľné.
5. so signálnymi a selekčnými génmi
MON 89034
Expresná kazeta nptII bola použitá behom počiatočného selekčného procesu po
transformácii pre identifikáciu buniek, obsahujúcich insekticídny gén. Táto kazeta nptII
potom bola segregovaná tradičným šľachtením pre získanie bezmarkerovej, insekt-tolerantnej
kukurice. MON 89034 tedy gén nptII neobsahuje.
NK603
Vektorový plazmid PV-ZMGT32 obsahuje bakteriálny selektovateľný gén nptII kódujúci
rezistenciu ku kanamycínu umožňujúci selekciu baktérií obsahujúcich plazmid a počiatok
replikácie (ori) nutný pre replikáciu plazmidu v E.coli (Tab.1, viď bod 2.5., žiadosť
44818/2006-3.2.-1-ZZP1). Restrikčný fragment MluI vektorového plazmidu PV-ZMGT32L,
ktorý bol použitý pre transformáciu NK603, obsahuje len expresné kazety génu cp4 epsps a
neobsahuje selektovateľný gén nptII ani počiatok replikácie (Obr.2, viď bod 2.5., žiadosť
44818/2006-3.2.-1-ZZP1).
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 3
6. s inzertom
MON 89034 × NK603 obsahuje oba inzerty, tj. inzert z MON 89034 a inzert z NK603.
Gény, ktoré boli zdedené z rodičovských línií sú uvedené v tabuľkách č. 1 a 2, bod 2.5. pre
MON 89034 × NK603 v žiadosti firmy Monsanto, čj. 51991/2008-2.2-1-ZZP11.
Akákoľvek významná zmena molekulárnej charakteristiky týchto zdedených DNA
inzertov v MON 89034 × NK603 je veľmi nepravdepodobná a to z nasledujúcich dôvodov:
 Neexistuje žiadny známy mechanizmus, prostredníctvom ktorého by oba dva inzerty
lokalizované na odlišných miestach rôznych chromozómov, mohli stimulovať vzájomnú
rekombináciu (neexprimujú proteíny zapojené do mechanizmov rekombinácie).
 Pri vyšších eukaryotických organizmoch (kukurica), prebieha potenciálna
rekombinácia predovšetkým počas meiózy. Pokiaľ by však jeden z inzertov
v MON 89034 × NK603 a NK603 x MON 810 bol behom meiózy skutočne nestabilný, bol by
detekovaný pri hodnotení genetickej stability samostatných línií.
 Mitotická rekombinácia pri rastlinách je v rozsahu 10-4 až 10-5, pokiaľ by existovali
významné homológie medzi cieľovými úsekmi (t.j > 500 nukleotidov) a pokiaľ by sekvencie
pre rekombináciu boli fyzicky viazané. V kukurici MON 89034 × NK603 a NK603 x MON
810 s absenciou takých homológií a kde nie sú sekvencie vo väzbe, sú možnosti rekombinácie
rádovo nižšie (Puchta, 1999). Početnosť mitotických rekombinácií medzi zdedenou DNA
MON 89034, NK603 a MON 810 je v kukuriciach MON 89034 × NK603 a a NK603 x MON
810 zanedbateľná.
 Tieto rekombinácie, ktorých pravdepodobnosť je veľmi nízka (oba inzerty sú
lokalizované na rôznych miestach odlišných chromozómov), by pravdepodobne spôsobili
chromozomálnu translokáciu s letálnymi dôsledkami, alebo by minimálne znížili biologické
fitness celej rastliny (meióza), prípadne by ovplyvnili bunkové potomstvá (mitóza).
Je teda možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení
s inzertom, je možné považovať za zanedbateľné.
7. s výsledným geneticky modifikovaným organizmom
Analýza charakteristík (viď body a-i, hodnotenia rizika pre MON 89034 × NK603)
kukurice MON 89034 × NK603, s prihliadnutím na skúsenosti z pestovania konvenčnej
kukurice v rámci E.U., ukázala, že riziko potenciálnych nežiadúcich účinkov na zdravie ľudí,
zvierat a smerom k životnému prostrediu, je možné považovať za zanedbateľné.
8. s miestom a rozsahom nakladania s geneticky modifikovaným organizmom
Poľné pokusy s MON 89034 × NK603 sú plánované na niekoľko málo lokalitách a na
obmedzenej ploche (celková plocha cca 18 ha). Vzhľadom k tejto ploche, charakteru pokusov
a charakteru lokalít (vedených výskumným pracoviskom SCPV – VÚRV Piešťany), je možné
považovať riziko výskytu možných škodlivých účinkov, v spojení s miestom a rozsahom
nakladania s geneticky modifikovaným organizmom za zanedbateľné.
9. so životným prostredím v mieste nakladania s geneticky modifikovaným organizmom
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 4
Životné prostredie v mieste nakladania s geneticky modifikovanou kukuricou tvorí
poľnohospodársky využívané pozemky. Pre obmedzenie úniku geneticky modifikovanej
kukurice do okolitého prostredia, prostredníctvom peľu, budú použité technické obmedzenia
v podobe kombinácie izolačných vzdialeností a ochranných obsevov, obmedzenie úniku
semien je limitované kontrolovanými postupmi pre zakladanie a zber pokusov. Všetko
prevážané semeno je transportované v uzavretých a označených obaloch a je evidované. Je
možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení so životným
prostredím v mieste nakladania s geneticky modifikovaným organizmom je zanedbateľné.
10. s možnými interakciami medzi geneticky modifikovaným organizmom a životným
prostredím v mieste nakladania
Vzhľadom k fenotypovým a agronomickým charakteristikám (s výnimkou vnesených
vlastností) je MON 89034 × NK603 podobná kukurici konvenčnej. Je teda možné
konštatovať, že ekologické interakcie MON 89034 × NK603 ako s necieľovými organizmami
životného prostredia, tak aj s jeho neživými zložkami, nie sú odlišné od interakcií kukurice
konvenčnej (geneticky nemodifikovanej).
a) Pravdepodobnosť, že sa za podmienok uvádzania do životného prostredia stanú geneticky
modifikované vyššie rastliny odolnejšie než príjemca alebo rodičovský organizmus
v poľnohospodárskych biotopoch a inváznejšou v prírodných biotopoch
Kukurica bola do Európy introdukovaná pred viac ako päťsto rokmi, je jednoročnou
plodinou bez vlastností perzistencie alebo schopnosti invázie v životnom prostredí. Vzhľadom
k intenzívnej selekcii nie je kukurica schopná normálneho rastu a vývoja bez asistencie
človeka.
Pokiaľ by vnesené vlastnosti zmenily fitness kukurice MON 89034 × NK603, mohlo by to
mať následky v podobe zvýšenej perzistencie a invazívnosti tejto kukurice. Aspoň teoreticky,
by vnesené vlastnosti (tolerancia k cieľovým lepidopterám a tolerancia ku glyfozátu), mohli
mať nejaký nežiadúci účinok na životné prostredie.
Zvýšená persistencia kukurice by mohla znamenať jej zmenu v burinnú rastlinu
rozširujúcu sa v životnom prostredí. Táto zmena by však bola pre rastliny Zea mays atypická.
Po desaťročia intenzívneho šľachtenia vrátane využitia mutagenézy a ďalších metód
rozširujúcich genetickú diverzitu kukurice, nebola žiadna takáto zmena nikdy opísaná. To
platí aj pre rodičovské línie MON 89034 a NK603 a je vysoko nepravdepodobné, aby sa tieto
zmeny objavili u hybridu MON 89034 × NK603
V štátoch E.U. sa pestuje ročne okolo šesť miliónov hektárov tejto plodiny, pozberané
zrno je transportované tisíce kilometrov po železnici, cestnou, alebo vodnou dopravou
a napriek tomu kukurici nenachádzame rásť na okrajoch ciest, v priekopách, alebo na
industriálnych miestach s výskytom celej rady burinných rastlín. Štúdie výskytu spontánnych
populácií rastlín na neobrábaných poliach (v „set-aside“ režime) vo Francúzsku nepotvrdili
výskyt kukurice na týchto pozemkoch (Bodet et al., 1994; Mamarot a Rodriguez, 1994).
Kukurica nie je považovaná za zaburiňujúcu plodinu osevného postupu. Je tomu preto, lebo
semená kukurice nemajú dormanciu, špatne prežívajú v pôde, rastliny sú citlivé na mráz
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 5
a kultiváciu v rámci prípravy pôdy k siatiu následnej plodiny (Hick a Thomison 2004; OECD,
2003; Shaw, 1988).
Zrno kukurice je jedinou prežívajúcou formou tejto plodiny, regenerácia z vegetatívnych
orgánov nie je v prírode známa. Kukurice je od burinných rastlín odlišná svojím oddeleným
kvetenstvom, keď samičie kvetenstvo – šúľok, je uzavreté listeňmi. Semená tak nemají
potenciál samovoľného uvoľňovania, avšak môžu byť rozširované mechanicky behom zberu,
divou zverinou alebo poliehaním rastlín spôsobenej škodcami a vetrom, keď šúľky spadnú na
povrch pôdy. Aj keď časť semien môže za vhodných podmienok miernej a vlhkej zimy
prezimovať a vyklíčiť na jar nasledujúceho roku, kukurice sa nestane perzistentnou burinou
(Hallauer, 1995; OECD, 2003). Výskyt výdrolu kukurice v osevnom postupe býva v
európskych podmienkach ojedinelý, lebo mladé rastliny bývajú likvidované mrazom alebo sú
jednoducho likvidované kultiváciou pôdy a použitím herbicídov pri následných plodinách.
Vyššie uvedené závery nie sú odlišné pre MON 89034 × NK603. Ako je opisované v bode
2.16 žiadosti pre MON 89034 × NK603, vlastnosti kukurice MON 89034 × NK603 sú zhodné
s vlastnosťami kukurice konvenčnej (nemodifikovanej), s výnimkou jej tolerancie k cieľovým
lepidopterám a tolerancie ku glyfozátu. Výsledky poľních pokusov, zameraných na
hodnotenie fenotypových, agronomických, reprodukčných a ďalších znakov ukázali, že táto
geneticky modifikovaná kukurica sa od kukurice tradičnej neodlišuje (viď bod 2.16. žiadosti
pre MON 89034 × NK603). Vzhľadom k tomu, že genetická modifikácia rodičovských línií
MON 89034 a NK603, rovnako ako zdedenie týchto vlastností kukuricou
MON 89034 × NK603, nevyvolalo žiadne biologicky významné rozdiely fenotypu, ktoré by
zmenily fitness tejto kukurice v porovnaní s kukuricou konvenčnou, je veľmi
nepravdepodobné, aby MON 89034 × NK603 bola v poľných podmienkach viac perzistentná,
alebo v prírode viac invazívna. Vnesené vlastnosti tolerancie k cieľovým lepidopterám
a tolerancia ku glyfozátu by nemali navodzovať nijakú významnú výhodu alebo nevýhodu,
ktorá by mala vplyv na prežívanie kukurice v prostredí (viď nasledujúci bod b).
Pravdepodobnosť nezamýšľaného rozširovania MON 89034 × NK603 do
nepoľnohospodárskeho prostredia je zanedbateľná. V porovnaní s tradičnou kukuricou, nie je
perzistencia tejto kukurice v poľných podmienkach a jej invazívna schopnosť do okolitého
prostredia zmenená. Pokiaľ by došlo k rastu rastlín MON 89034 × NK603
v „nepoľnohospodárskom“ prostredí, čo je veľmi nepravdepodobné, tak by dôsledky tohto
rastu na životné prostredie boli zanedbateľné.
Riziko nezamýšľaného rozširovania MON 89034 × NK603 je vzhľadom k obmedzeným
schopnostiam kukurice stať sa burinnou rastlinou zanedbateľné. Z tohoto dôvodu nie je
navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre menežment rizika.
b) Každá ďalšia selekčná výhoda alebo nevýhoda plynúca z genetickej modifikácie, t.j.
selekčnú výhodu geneticky modifikovaného organizmu v porovnaní s príjemcom, prípadne
rodičovským organizmom
Vzhľadom k dlhodobým skúsenostiam s pestovaním kukurice v Európe, je obtiažne si
predstaviť mechanizmus, ktorým by rastliny kukurice, rastúce mimo pestovateľskej plochy,
negatívne ovplyvňovali biodiverzitu.
Pokiaľ by nové vlastnosti MON 89034 × NK603 prepožičiavali tejto kukurici nejakú
v životnom prostredí významnú selekčnú výhodu, je treba to hodnotiť v porovnaní
s konvenčnou kukuricou a vo vzťahu k ostatnej vegetácii. Významná zmena biologických
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 6
vlastností MON 89034 × NK603 by teoreticky mohla viesť k tomu, že by táto kukurica
získala konkurenčnú výhodu nad ostatnými rastlinami práve z pohľadu jej známej
nekonkurencieschopnosti v životnom prostredí. Týmto, aspoň teoreticky, by nové vlastnosti
GM kukurice mohli vyvolať nejaký nežiadúci účinok.
Pokiaľ by uvažovaná selekčná výhoda MON 89034 × NK603 viedla až k zmene, keby sa
stala z kukurice zaburiňujúca rastlina, vyústilo by to v jej invazívne rozširovanie do životného
prostredia. To je ale veľmi nepravdepodobné, žiadne také správanie nebolo nikdy opísané pri
oboch rodičovských líniách MON 89034 a NK603. Ako je uvádzané v bodoch 2.16. a 2.19.
žiadosti pre MON 89034 × NK603, vložené sekvencie génov, pri porovnaní s konvenčnou
kukuricou, nespôsobujú žiadne biologicky významné premeny ostatných fenotypových
vlastností, ako sú napr. rast a vývoj rostlin, morfológia, agronomické vlastnosti, zloženie
zásobných látok, nutričná hodnota alebo zdravotná nezávadnosť. Vyhodnotenie akejkoľvek
konkurenčnej výhody či nevýhody tak bude vždy smerované na analýzu vložených vlastností
(tolerancie k cieľovým lepidopterám a tolerancie ku glyfozátu).
V porovnaní s konvenčnou kukuricou, by prítomnosť vlastností tolerancie k cieľovým
lepidopterám mohla poskytovať určitú selekčnú výhodu v prostredí s vysokým výskytom
cieľových škodcov a to len v prípade absencie omnoho dôležitejších environmentálnych
a kultivačných faktorov, ktoré ovplyvňujú prežitie kukurice. Podobne aj vlastnosť tolerancie
ku glyfozátu poskytuje kukurici výhodu, ktorá je aktuálna iba v prostredí, kde je aplikovaný
glyfozát. Z pohľadu súčasne používaných pestovateľských praktík používaných pre kukuricu
nemá táto „výhoda“ žiadny ekologický význam. Ochrana porastov proti burinám, či už
pomocou herbicídov alebo mechanicky, je jedným zo základných technologických postupov
rastlinnej výroby. V praxi sú tieto výhody relevantné len v poľnohospodárskom prostredí; pre
nepoľnohospodárske prostredie predstavujú iba minimálne riziko, kde by každá táto výhoda
mohla trvať len veľmi krátko a to z dôvodu veľmi nízkych schopností prežívania rastlín
kukurice (viď predchádzajúci bod a). Viacmenej ojedinelý výdrol kukurice je možné ľahko
eliminovať mechanicky, prípadne radou graminicídov, ktoré sú v rastlinnej výrobe
k dispozícii.
Kukurica MON 89034 × NK603 je vo svojej podstate zhodná s kukuricou konvenčnou,
s výnimkou vložených vlastností tolerancie k cieľovým lepidopterám a tolerancie ku
glyfozátu. Týmto je riziko MON 89034 × NK603, vzhľadom k poľnohospodárskemu
a „nepoľnohospodárskemu“ prostrediu zanedbateľné. Nie je navrhovaná žiadna špecifická
stratégia pre menežment rizika.
c) Možnosť prenosu génu do takých istých alebo iných pohlavne zlučiteľných druhov rastlín
za podmienok pestovania geneticky modifikovaných vyšších rastlín a akákoľvek výberová
výhoda alebo nevýhoda, ktorá je na takýto druh rastlín prenesená
MON 89034 × NK603, rovnako ako ostatné kukurice, nie je sexuálne kompatibilná
so žiadnymi domácimi alebo introdukovanými divorastúcimi druhmi v Európe. Týmto je
možnosť prenosu dedičného materiálu limitovaný len v rámci pestovanej kukurice.
Všetky kukurice pestované v Európe sa môžu medzi sebou krížiť. Peľ kukurice
produkovaný nejakou špecifickou líniou alebo hybridom, môže byť prenášaný vetrom na
krátke vzdialenosti a opeliť tak dalšie materiály kukurice. Rovnako tak aj kukurica
MON 89034 × NK603 produkuje normálny peľ, ktorým môžu byť opelené susediace rastliny
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 7
inej odrody. Na túto odrodu sa prenesú tiež vlastnosti tolerancie k cieľovým lepidopterám
a tolerancie ku glyfozátu, ktoré sa ďalej exprimujú v jej potomstve.
Potenciálne cudzoopelenie vlastností vložených v GM kukurici môže, aspoň teoreticky,
zpôsobiť nejaký nežiadúci environmentálny účinok. Pokiaľ by prenos genetickej informácie
(vlastností GM kukurice) sexuálne kompatibilným rastlinám mal zpôsobiť nejakú
konkurenčnú výhodu a týmto vylepšiť biologické fitness rastlín príjemcu, tak by sa tieto
rastliny mohli stáť invazívnym druhom a potenciálne sa rozširovať v životnom prostredí.
Ako je uvedené v časti C, bode 1.5 tejto žiadosti, je potenciál prenosu dedičného materiálu
medzi rastlinami kukurice limitovaný mobilitou peľu (Hansen, 1999; Sears a Stanley-Horn,
2000). Pravdepodobnosť prenosu dedičného materiálu medzi susediacimi porastmi kukurice
ďalej ovplyvňuje synchronizácia kvitnutia, vzdialenosť medzi porastmi a ich lokalizácia, tj.
ich umiestnenie po smeru prevládajúcich vetrov (Devos et al. 2005).
Ako už bolo zmienené, prenos vlastností tolerancie k cieľovým lepidopterám by zpôsobil
selekčnú výhodu iba v prostredí s mimoriadne vysokým výskytom druhov cieľových škodcov
a s absenciou ďalších, omnoho dôležitejších faktorov ovplyvňujúcich prežívanie kukurice
(viď bod b tohto hodnotenia rizika). Podobne aj prenos vlastnosti tolerancie ku glyfozátu by
poskytoval selekčnú výhodu iba v prostredí s jeho aplikáciou. Tieto výhody sú čiste
agronomického významu a pre nepoľnohospodárske prostredie predstavujú len zanedbateľné
riziko; naviac by trvali len veľmi krátko a to z dôvodu veľmi nízkych schopností kukurice
prežívať v prostredí. Potenciál uplatnenia výdrolu (zŕn F2 generácie), tj. jeho schopnosti sa
šíriť v životnom prostredí, je zanedbateľný (viď bod a tejto časti hodnotenia rizika).
Väčšina peľu kukurice zostáva v krátkych vzdialenostiach od zdroja, takže
pravdepodobnosť prenosu vložených vlastností GM kukurice na susediace kukurice je nízka.
Navrhované opatrenie v podobe izolačnej vzdialenosti a ochranného obsevu, ktoré
sprevádzajú realizáciu poľných pokusov, ďalej významne redukujú potenciál tohto prenosu.
Pravdepodobnosť prenosu dedičného materiálu GM kukurice MON 89034 × NK603 na
okolitú kukuricu je v rámci definovaného režimu poľných pokusov zanedbateľná.
Záverom je možné konštatovať, že možnosť prenosu dedičného materiálu
s MON 89034 × NK603 na divorastúce druhy je v podmienkach Európy nereálny. Prenos na
ostatné materiály kukurice je obmedzený klimatickými podmienkami, synchronizáciou
kvitnutia a vzdialeností. V prípade, že by došlo k prenosu vložených génov na ostatné
materiály kukurice, potom by tento prenos nemal žiadne vážne dôsledky pre životné
prostredie (viď bod b). Environmentálne riziko, spôsobené týmto prenosom je možné
považovať za zanedbateľné, z tohoto dôvodu nie je navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre
menežment rizika.
d) Možný bezprostredný alebo oneskorený dopad na životné prostredie vyplývajúci z
priamych a nepriamych vzájomných pôsobení medzi geneticky modifikovanými vyššími
rastlinami a cieľovými organizmami (pokiaľ cieľový organizmus existuje)
MON 89034 × NK603 sa od konvenčnej kukurice odlišuje len expresiou proteínov
Cry1A.105 a Cry2Ab2, ktoré zabezpečujú ochranu pred cieľovými lepidopterami a CP4
EPSPS, ktorý zodpovedá za toleranciu ku glyfozátu (viď bod 2.20. žiadosti pre
MON 89034 × NK603). Proteín CP4 EPSPS nemá žiadny cieľový organismus, preto nie je
možné v tomto ohľade definovať žiadne potenciálne škodlivé vlastnosti tohto proteínu.
Vyhodnotenie možných škodlivých účinkov prostredníctvom priamych alebo nepriamych
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 8
interakcií GM kukurice a cieľových organizmov je tak vzťahované na zdedené insekticídne
proteíny.
Insekticídny účinok proteínov Cry1A.105 a Cry2Ab2 na larvy cieľového hmyzu môže
mať vplyv na úroveň jeho populácie. Teoreticky by tak mohol nepriamo pôsobiť na populačnú
dynamiku organizmov, které s cieľovým škodcom interagujú (napr. užitočný hmyz,
parazitoidi, patogénne a toxigénne huby).
Význam možných dôsledkov, či už priamych účinkov na cieľové organizmy alebo
nepriamych trofických účinkov na necieľové organizmy, by mal byť vždy chápaný v širšom
kontexte a to v porovnaní s pôsobením a účinkami metód konvenčnej poľnohospodárskej
produkcie. To znamená, že do úvahy by sa mali brať účinky tradičných, širokospektrálnych
insekticídov používaných v kukurici a ďalších plodinách.
Pestovaná kukurica interaguje s radou herbivorných hmyzích škodcov, ktorí môžu
zpôsobovať vážne poškodenie porastu projevujúcej sa nižšími výnosmi a zníženou kvalitou
pozberaného produktu. Vijačka kukuričná (Ostrinia nubilalis) je na Slovensku ekonomicky
významným škodcom rozšíreným vo všetkých hlavných oblastiach pestovania kukurice.
Vzhľadom k endofytickému správaniu sa lariev škodcu je tradičná chemická ochrana často
neefektívna. Akonáhle sa larvy zavŕtajú do rostlín kukurice, stávajú sa pre aplikovaný
insekticíd nedostupné. Naviac širokospektrálny účinok niektorých aplikovaných chemických
insekticídov nepriaznivo pôsobí na necieľové organizmy životného prostredia. Tieto
neselektívne insekticídy sú tak menej vhodné, alebo dokonca nekompatibilné s metódami
biologickej ochrany používané v integrovanej ochrane rastlín (IPM).
Použitie kukurice s expresiou delta-endotoxínov odvodených od Bt, poskytuje
z environmentálneho hľadiska trvale udržateľnú stratégiu pre kontrolu cieľového/škodlivého
hmyzu (Rice a Pilcher, 1999).
Zdedená insekticídna vlastnost v MON 89034 × NK603 pôsobí iba na larvy cieľového
škodcu (Lepidoptera). Účinok tejto kukurice na cieľové organizmy je limitovaný špecifickými
„poľnými“ podmienkami (obmedzenie priestorové a časové). Cieľové organizmy sú
významnými škodcami agrofytocenózy, z tohto pohľadu nie je ich priama regulácia chápaná
ako škodlivý environmentálny účinok.
V porovnaní so súčasnými spôsobmi regulácie škodcov, najmä s používaním
širokospektrálnych chemických insekticídov, nie sú potenciálne nepriama alebo trofické
účinky spojené s potlačením populácie cieľového škodcu, vzhľadom k možným interakciám
s organizmami životného prostredia významné. Naopak, Cry proteíny sú špecifické (viď bod
2.20. žiadosti pre MON 89034 × NK603) a priamo nepôsobia na užitočný hmyz. Použitie
kukurice MON 89034 × NK603 je úplne kompatibilné so zásadami integrovanej ochrany
rastlin a s trvale udržateľným spôsobom hospodárenia v poľnohospodárstve. Rovnako aj
kombinácia insekticídnych proteínov Cry1A.105 a Cry2Ab2 v jednej rastline, poskytuje
lepšiu kontrolu škodlivého hmyzu a poskytuje ďalší nástroj riadenia vzniku rezistence (IRM).
Ďalší užitočný účinok ekologickej interakcie MON 89034 × NK603 s cieľovými
organizmami, je daný nepriamou redukciou sekundárneho napadnutia bežnými patogénnymi
alebo toxigénnymi hubami, ako sú Fusarium spp. (Bakan et al., 2002; Magg et al., 2002;
Masoero et al., 1999; Munkvold, 2002; Munkvold et al., 1997; Wu, 2006). V dôsledku toho
má táto kukurica potenciál obsahovať nižšie hladiny určitých nebezpečných mykotoxínov,
ktoré pokiaľ sú obsiahnuté v krmivách, môžu zpôsobiť vážne onemocnenia a dokonca smrť
hospodárskych zvierat (Etzel, 2002; Hussein a Brasel, 2001; Huwig et al., 2001).
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 9
MON 89034 × NK603 predstavuje len zanedbateľné riziko nepriaznivých
environmentálnych dopadov v dôsledku jej interakcie s cieľovými organizmami. Relevantné
tejto diskusii o cieľových organizmoch sú potenciálne environmentálne prínosy pestovania
tejto GM kukurice: 1) spoľahlivý prostriedok pre kontrolu špecifických škodcov kukurice -
lepidopter pri zachovaní užitočných druhov; 2) potenciál pre zníženie používania
širokospektrálnych chemických insekticídov; 3) mimoriadny súlad s metódami integrovanej
ochrany (IPM) a udržateľnými systémami poľnohospodárskeho hospodárenia; 4) znížené
riziko vzniku rezistencie voči Bt proteínom; 5) potenciálne znížené obsahy mykotoxínov, ako
sú napr. fumonisíny kukuričného zrna, ktoré sú dôsledkom poškodení rastlín larvami
s následnou infekciou hubovými chorobami.
Záverom je možné konštatovať, že riziko možných okamžitých alebo oneskorených
účinkov na životné prostredie, spôsobené priamymi alebo nepriamymi interakciami medzi
MON 89034 × NK603 a cieľovými organizmami je zanedbateľné, z toho dôvodu nie je
navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre menežment rizika.
e) Možný bezprostredný alebo oneskorený dopad na životné prostredie vyplývajúci z
priamych a nepriamych vzájomných pôsobení medzi geneticky modifikovanými vyššími
rastlinami a cieľovými organizmami, vrátane vplyvu na úroveň populácií konkurentov,
bylinožravcov, prípadne symbiontov, parazitov a patogénov
Základné interakcie MON 89034 × NK603 s necieľovými organizmami životného
prostredia sa neodlišujú od interakcií kukurice konvenčnej, s výnimkou priamej expozície
herbivorných škodcov kukurice k proteínom Cry1A.105, Cry2Ab2 a CP4 EPSPS, ktoré sú
exprimované rastlinou. Potenciálne expozície necieľových organizmov prostredia k týmto
proteínom môže, apoň teoreticky, zpôsobiť nejaký nežiadúci environmentálny účinok.
Teoreticky by dôsledok takého kontaktu medzi necieľovými organizmami a exprimovanými
proteínmi v GM kukurici (ktoré by boli organizmom toxické), mohol mať vplyv na úroveň
populácie týchto organizmov.
Pravdepodobnosť prejavu nepriaznivých environmentálnych následkov vyplývajúcich
z expozície necieľových organizmov novo exprimovaným Cry1A.105, Cry2Ab2 a CP4
EPSPS proteínom v MON 89034 × NK603, je považovaná za zanedbateľnú (viď bod 2.21
žiadosti pre MON 89034 × NK603). Hodnotenie zdravotnej nezávadnosti oboch rodičovských
línií MON 89034 a NK603 (MON 89034 viď informácie v žiadosti 49822/2007-2.3.-1-ZZP3,
NK603 viď informácie v žiadosti 44818/2006-3.2.-1-ZZP1), ktoré hodnotí environmentálne
riziká ako zanedbateľné, spolu s bežnými šľachtiteľskými postupmi tvorby hybridov kukurice
dokladujú, že neexistuje žiadne podozrenie, že by interakcia necieľových organizmov
s MON 89034 × NK603, alebo zdedenými proteínmi, boli v porovnaní s rodičovskými líniami
akokoľvek zmenené.
MON 89034 × NK603 exprimuje proteiny Cry1A.105 a Cry2Ab2, chrániace rastliny proti
predácii herbivornými, dôležitými hmyzími škodcami kukurice. Insekticídna špecificita Cry
proteínov môže býť vysvetlená niekoľkými mechanizmami v spôsobe účinku, ktorý je
opísaný v bode 2.20. (časť pre MON 89034 × NK603). Rozhodujúcim krokom v mechanizme
pôsobenia Cry proteínov je ich väzba na receptory, bez ktorých by sa toxický účinok nemohol
prejaviť. Ireverzibilná väzba toxínov na receptory strednej časti tráviacej trubice je v korelácii
s citlivosťou hmyzu. Toto je kľúčovým faktorom vysvetľujúcim nezávadnosť Cry proteínov
pre necieľové organizmy ako sú ryby, vtáci, zvieratá, cicavce a necieľové bezstavovce.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 10
Dodnes neboli identifikované receptory pre tieto proteíny ve črevných bunkách cicavcov
(Noteborn a Kuiper, 1994; Sacchi et al., 1986; Van Mellaert et al., 1988).
Pre charakterizáciu spektra insekticídnej aktivity proteínů Cry1A.105 a Cry2Ab2 voči
agronomicky dôležitým druhom hmyzu z rôznych rodov, bolo uskutočnené množstvo
biologických kŕmnych testov s čistým proteínom alebo lyofylizovanými listovými pletivami
z MON 89034. Tieto biotesty boli uskutočnené na reprezentatívnych škodlivých
a neškodlivých druhoch hmyzu z piatich radov.
Proteín Cry1A.105 bol testovaný na nasledovných druhoch: v rámci radu Coleoptera,
Anthonomus g. grandis (Curculionidae), Diabrotica undecimpunctata howardi
(Chrysomelidae), Coleomegilla maculata (Coccinellidae); v rámci radu Lepidoptera, Agrotis
ipsilon (Noctuidae), Helicoverpa zea (Noctuidae), Spodoptera frugiperda (Noctuidae),
Ostrinia nubilalis (Crambidae), Diatraea grandiosella (Crambidae); v rámci radu Hemiptera,
Lygus hesperus (Miridae), Myzus persicae (Aphididae), Orius insidiosus (Anthocoridae); v
rámci radu Hymenoptera, parazitoidná osička Ichneumon promissorius (Ichneumonidae)
a včela medonosná Apis mellifera (Apidae); a v rámci radu Collembola, druh chvostoskoka
Folsomia candida (Isotomidae).
Nasledujúce druhy boli testované s Cry2Ab2: v rámci radu Coleoptera, Anthonomus g.
grandis (Curculionidae), Diabrotica undecimpunctata howardi (Chrysomelidae),
Coleomegilla maculata (Coccinellidae); v rámci radu Lepidoptera, Agrotis ipsilon
(Noctuidae), Helicoverpa zea (Noctuidae), Spodoptera frugiperda (Noctuidae), Ostrinia
nubilalis (Crambidae), Diatraea grandiosella (Crambidae); v rámci radu Hemiptera, Lygus
hesperus (Miridae), Myzus persicae (Aphididae), Orius insidiosus (Anthocoridae); v
rámci radu Hymenoptera, parazitoidné osičky Ichneumon promissorius (Ichneumonidae)
a Nasonia vetripennis (Ichneumonidae), Apis mellifera (Apidae); a v rámci radu Collembola,
druh chvostoskoka Folsomia candida (Isotomidae).
Biologicky významný insekticídny účinok byl pozorovaný iba pri druhoch z radu
Lepidoptera.
Štúdia hodnotiaca potenciálny vplyv proteínov Cry1A.105 a Cry2Ab2 na necieľové
organizmy ukázala, že rovnako ako u ostatných Bt Cry proteínov, Cry1A.105 a Cry2Ab2
nevykazujú akékoľvek biologicky významné účinky na testovaných zástupcov vtákov
(prepelica viržinská), vodných (mäkkýše, Daphnia magna) a terestrické užitočné druhy
bezstavovcov (včela medonosná, Apis mellifera; Collembola, Folsomia candida; Orius
insidiosus; Coleomegilla maculata; Ichneumon promissorius; a dážďovky). Zástupcovia
týchto druhov boli vystavené umelej strave lyofylizovaných listov, peľu alebo zŕn
obsahujúcich proteíny Cry1A.105 a Cry2Ab2, alebo vysokým koncentráciám čistých
proteínov Cry1A.105 alebo Cry2Ab2 produkovaných fermentáciou v B. thuringiensis alebo E.
coli.
MON 89034 × NK603 eprimuje tiež proteín CP4 EPSPS, ktorý spôsobuje toleranciu
rastlín ku glyfozátu. Aj keď je CP4 EPSP novým proteínom exprimovaným v glyfozát
tolerantných plodinách, nie je však novou látkou pre životné prostredie. Gén cp4 epsps je
odvodený zo známej pôdní baktérie Agrobacterium sp. (kmeň CP4). Ako endogénne rastlinné
proteíny EPSPS, tak aj vložený CP4 EPSPS patrí do spoločnej rodiny EPSPS proteínov –
enzýmov, ktoré sú prirodzenou súčásťou životného prostredia. Je možné ich nájsť
v baktériách, hubách, riasách a vo všetkých vyšších rastlinách. V týchto organizmoch sa
EPSPS podieľa na šikimátovej biosyntéze, teda na procese tvorby aromatických
aminokyselín, ktorý je v rastlinách inhibovaný herbicídom s účinnou látkou glyfozát. Vložený
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 11
proteín CP4 EPSPS je funkčne podobný endogénnym rastlinným enzýmom, s výnimkou jeho
tolerancie k inhibičným účinkom glyfozátu. Akékoľvek necieľové organizmy životného
prostredia, ktoré by boli vystavené CP4 EPSPS z rastlín kukurice MON 89034 × NK603,
alebo z prípadného výdrolu, sa v prírode vyvíjali spoločne s širokým spektrom zelených
rastlín a mikroorganizmov. Je teda možné konštatovať, že tieto organizmy majú za sebou dlhú
históriu expozície voči týmto zdravotne nezávadným proteínom. Na základe prirodzeného
výskytu EPSPS enzýmov v životnom prostredí, rovnako tak ako dlhej histórie bezpečného
používania CP4 EPSPS v glyfozát tolerantných plodinách (napr. kukurica NK603 alebo
glyfozát tolerantná sója), je veľmi nepravdepodobné, aby proteíny CP4 EPSPS, alebo
akýkoľvek ďalší EPSPS proteín bol nejako biologicky aktívny a pôsobil na necieľové
organizmy ako sú rastliny, mikroorganizmy, bezstavovce a stavovce.
Celý rad necieľových organizmov bol testovaný na citlivosť k proteínu CP4 EPSPS buď
v jeho čistej forme, alebo podávaného v rostlinných pletivách získaných z glyfozát
tolerantných plodín: Plathypena scabra, Schyzaphis graminum, Diuraphis noxia, Aceria
tosichella, Ostrinia nubilalis, dážďovka Eisenia fetida a chvostoskok Folsomia candida.
Neboli zaznamenané žiadne rozdiely vo vývoji alebo mortalite výššie uvedených organizmov
medzi glyfozát tolerantnými rastlinami a konvenčnou kontrolou.
Je veľmi nepravdepodobné, aby na základe veľmi dobre zdokumentovaného mechanizmu
účinku proteínov Cry a CP4 EPSPS (selektivite toxínov Cry1A.105 a Cry2Ab2 voči cieľovým
lepidopterám) a štúdií potvrdzujúcich absenciu škodlivých účinkov voči necieľovému hmyzu,
vykazovala MON 89034 × NK603 nejaké škodlivé pôsobenie smerom k necieľovým
organizmom či už priamo, alebo prostredníctvom nepriamych interakcií.
Riziko vyplývajúce z možných okamžitých alebo oneskorených účinkov na životné
prostredie, spôsobené priamymi alebo nepriamymi interakciami medzi MON 89034 × NK603
a necieľovými organizmami, vrátane vplyvu na úroveň populácií konkurentov, bylinožravcov,
prípadne symbiontov, parasitov a patogénov, bolo vyhodnotené ako zanedbateľné, preto nie je
navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre menežment tohto rizika.
f) Možné okamžité nebo oneskorené účinky na ľudské zdravie vyplývajúce z možných
priamych alebo nepriamych interakcií medzi geneticky modifikovanou vyššou rastlinou a
osobami prichádzajúcimi s ňou do styku
Kukurica MON 89034 × NK603 je z hľadiska agronomických a fenotypových
charakteristík vo svojej podstate zhodná s kukuricou konvenčnou, od ktorej sa odlišuje iba vo
vlastnostiach tolerancie k cieľovým lepidopterám a tolerancie ku glyfozátu (vyvolaných
expresiou proteínov Cry1A.105, Cry2Ab2, a CP4 EPSPS). Teoreticky by potenciálna toxicita,
alebo alergénne vlastnosti mohli byť spojované s novými exprimovanými proteínmi GM
plodiny. Týmto, môže expresia proteínov Cry a CP4 EPSPS predstavovať vlastnosti geneticky
modifikovanej vyššej rastliny, ktoré aspoň teoreticky, môžu spôsobiť nejaké nežiadúce účinky
osobám, ktoré s ňou prichádzajú do styku.
Pokiaľ by exprimované proteíny, zdedené v MON 89034 × NK603, mali nejaký toxický či
alergénny potenciál, potom by mohli spôsobiť nejakú významnú zmenu z pohľadu
bezpečnosti práce pri nakladaní s touto kukuricou. Akékoľvek negatívne účinky, spojené
s bezpečnosťou práce - s nakladaním s MON 89034 × NK603 sú veľmi nepravdepodobné.
Źiadne také účinky neboli nikdy pozorované u oboch rodičovských línií MON 89034
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 12
a NK603. Akákoľvek zmena podmienok bezpečnosti práce vyplývajúca z GM kukurice by
mala byť chápaná a porovnávaná v kontexte nakladania s kukuricou konvenčnou.
Táto žiadosť je podávaná za účelom získania súhlasu k zavedeniu GM kukurice do
životného prostredia. Osoby, ktoré budú v kontakte s touto kukuricou, budú pracovníci
výskumu a technici. Kontakt s rastlinami alebo zrnom/materiálom kukurice
MON 89034 × NK603 sa všeobecne neodlišuje od kontaktu (manipulácie) s kukuricou
konvenčnou.
Zdravotná nezávadnosť novo exprimovaných proteínov je opísáná v bode 2.17. pre
MON 89034 × NK603. Zdravotná nezávadnosť proteínov Cry1A.105, Cry2Ab1
a CP4 EPSPS je možné demonštrovať na základe a) charakterizácie proteínov, b) absencie
podobnosti týchto proteínov so známymi alergénmi a toxínmi, c) rýchleho rozkladu proteínov
v simulovaných tráviacich systémoch a d) absencie akútnej toxicity proteínov sledované na
laboratornych potkanoch. V žiadnom z vyššie uvedených prípadoch neboli opísané žiadne
negatívne účinky na ľudské zdravie.
Na základe skúseností s pokusným pestovaním tejto GM kukurice v U.S.A., neboli nikdy
zaznamenané nijaké negatívne účinky (toxicita alebo alergenicita exprimovaných proteínov)
na zdravie ľudí, spojené s nakladaním s MON 89034 × NK603.
Záverom je možné konštatovať, že pravdepodobnosť výskytu nejakých nežiadúcich
účinkov na ľudské zdravie, vyplývajúce z kontaktu mezi GM kukuricou
MON 89034 × NK603 (obsahujúcou vyššie zmienené proteíny Cry a CP4 EPSPS)
a človekem, sa neodlišuje od pravdepodobnosti výskytu týchto účinkov pri kukurici
konvenčnej.
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých alebo oneskorených účinkov na ľudské
zdravie, vyplývajúce z možných priamych alebo nepriamych interakcií medzi
MON 89034 × NK603 a osobami prichádzajúcimi s ňou do styku je zanedbateľné, nie je
navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre menežment tohto rizika.
g) Možné okamžité alebo oneskorené účinky na zdravie zvierat a dôsledky pre potravinový
reťazec vyplývajúce z konzumácie geneticky modifikovaného organizmu a akýchkoľvek
výrobkov, ktoré sú z nich odvodené ak sa plánujú použiť ako živočíšne krmivo
Okrem vložených vlastností tolerancie k cieľovým lepidopterám a tolerancie ku glyfozátu
je MON 89034 × NK603 vo svojej podstate zhodná s kukuricou konvenčnou. Na základe
storočí skúseností s tradičnou kukuricou v Európe, kukurica nemá potenciál nejakých
škodlivých účinkov na zdravie chovaných zvierat.
Teoreticky, by novo produkované proteíny tejto GM kukurice mohli pôsobiť toxicky
a zpôsobovať tak problémy s výživou zvierat. Z tohto pohľadu je expresia proteínov
Cry1A.105, Cry2Ab2 a CP4 EPSPS vlastnosťou GM vyššej rastliny, ktorá by aspoň
teoreticky, mohla spôsobiť nejaký škodlivý účinok. Pokiaľ by tieto zdedené proteíny v
MON 89034 × NK603 mali nejaký toxický, alebo alergénny potenciál, alebo by nejakým
spôsobom negatívne ovplyvňovali užitočnosť využitia tejto kukurice, potom by toto mohlo
spôsobiť významnú zmenu z hľadiska nutričných vlastností alebo zdravotnej nezávadnosti.
Táto zmena by mohla nastoliť problémy s využiteľnosťou krmiva, so znížením prírastkov, s
produkciou mlieka alebo s celkovým zhoršením zdravotného stavu zvierat. Prejav
akýchkoľvek negatívnych účinkov MON 89034 × NK603 smerom k zdraviu zvierat je vysoko
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 13
nepravdepodobný. Žiadne také účinky neboli nikdy pozorované u oboch rodičovských línií
MON 89034 a NK603.
Táto žiadosť je určená pre nakladanie s geneticky modifikovanou kukuricou v režime
zavádzania do životného prostredia (poľné pokusy) a nezahŕňa bežné krmivárske využitie
vyprodukovaného zrna (príp. ďalších produktov tejto kukurice). Týmto je možné považovať
riziko akýchkoľvek nežiadúcich prejavov MON 89034 × NK603 v potravinovom, alebo
krmivárskom reťazci plynúce z expozície zvierat voči vloženým proteínom za zanedbateľné.
Zdravotná nezávadnosť exprimovaných proteínov je opísaná v bode 2.18. žiadosti pre
MON 89034 × NK603. Proteíny Cry1A.105, Cry2Ab1 a CP4 EPSPS nevykazujú žiadne
známky akútnej toxicity sledované na myšiach, sú rýchlo rozkladané v simulovaných
tráviacich systémoch a nie sú štrukturálne podobné alergénom alebo toxínom. Analýzy
obsahových látok kukurice ukazujú, že MON 89034 je z hľadiska zloženia zásobných látok
a nutričných vlastností zhodná s kukuricou konvenčnou, týmto je pre potravinové a kŕmne
využitie rovnako tak bezpečná, ako kukurica konvenčná.
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých nebo oneskorených účinkov na zdravie
zvierat a dôsledky pre potravový reťazec, vyplývajúce z konzumácie MON 89034 × NK603
bolo vyhodnotené ako zanedbateľné, nie je navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre
menežment tohto rizika.
h) Možné okamžité alebo oneskorené účinky na biogeochemické procesy vyplývajúce z
možných priamych a nepriamych interakcií geneticky modifikovaného organizmu a cieľových
a necieľových organizmov v blízkosti uvoľnenia geneticky modifikovaného organizmu do
životného prostredia
Pestovanie kukurice všeobecne nepriamo ovplyvňuje biogeochemické procesy, napr.
prostredníctvom spracovania pôdy, hnojením, alebo pestovaním monokultúry. Bolo
konštatované, že MON 89034 × NK603 je z hľadiska obsahového zloženia, agronomických
a fenotypových vlastností zhodná s kukuricou konvenčnou (viď bod 2.15. a 2.18. žiadosti pre
MON 89034 × NK603). Nebolo nikde zistené alebo opísané, že by sa táto kukurice odlišovala
od jej konvenčnej formy, vzhľadom k jej pôsobeniu na biogeochemické procesy a na úroveň
živín v pôde.
Teoreticky je možné konštatovať, že novo exprimované proteíny Cry1A.105, Cry2Ab2
a CP4 EPSPS sú vlastnosťami GM vyššej rastliny, které by mohli, alpoň teoreticky, spôsobiť
nejaký škodlivý environmentálny účinok na biogeochemické procesy. Pokiaľ by tieto proteíny
(zdedené v MON 89034 × NK603) mali potenciál negatívne pôsobiť na populácie pôdnych
dekomposítorov a detritofágov, potom by mohlo dôjsť k ovplyvneniu biogeochemických
procesov, v ktorých tieto organizmy pôsobia. To by mohlo viesť k zmene nutričných cyklov
životného prostredia. Toto je však vysoko nepravdepodobné; MON 89034 × NK603 je
produktom tradičného kríženia medzi MON 89034 a NK603, kde u oboch týchto
rodičovských línií neboli takéto účinky (exprimovaných proteínov) nikdy zaznamenané.
Táto žiadosť je podávaná za účelom pokusného pestovania MON 89034 × NK603
v režime uvoľnenia do životného prostredia; pravdepodobnosť významnej expozície
organizmov pôdneho ekosystému voči tejto kukurici s následnými zmenami ich zloženia je
zanedbateľná.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 14
Aj keď proteíny Cry, prítomné v rozkladajúcej sa hmote MON 89034 × NK603, sú
považované za nové látky produkované kukuricou, tak nie sú v pôde novými proteínmi.
Dekompozítori a interagujúce pôdne detritofágy sú dlhodobo vystavené rôznym, prirodzene sa
vyskytujúcim Bt proteínom, odvodených z genómu známej pôdnej baktérie Bacillus
thuringiensis subsp. kurstaki a Bacillus thuringiensis subsp. kumamotoensis. Proteíny CP4
EPSP patria do dobre charakterizovanej skupiny proteínov EPSPS, ktoré sú bežne prítomné
v baktériách, hubách, riasach a všetkých vyšších rastlinách. Väčšina dekompozítorov
produkuje vlastné proteíny EPSPS. Nie je teda dôvod sa domnievať, že by nejaký z týchto
proteínov (Cry, CP4 EPSPS) mohol negatívne ovplyvňovať procesy dekompozície.
Toxíny Cry majú špecifický spôsob účinku voči cieľovým lepidopterám, kde necieľové
organizmy nedisponujú špecifickými väzobnými miestami pre toxíny. Enzým CP4 EPSPS je
enzým funkčný v biosyntéze šikimátu; nemá žiadny cieľový organizmus a nemá žiadne
toxické účinky (viď bod e). Z týchto dôvodov je potenciálna aktivita týchto proteínov,
smerom k mikroorganizmom zahrnutým v biogeochemických pôdnych procesoch
nevýznamná. Naviac bolo preukázané, že tieto proteíny podliehajú v pôde rýchlemu rozkladu
(Palm et al., 1996; Dubelman et al., 2005, Pruett et al., 1980; Sims a Holden, 1996; West,
1984; West et al., 1984). Táto rýchla degradácia je dôležitým faktorom podporujúcim
absenciu škodlivých účinkov proteínů Cry a CP4 EPSPS na organizmy zapojené
v rozkladných funkciách a na necieľové organizmy nachádzajúcim sa v pôde všeobecne.
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých alebo oneskorených účinkov na
biogeochemické procesy, vyplývajúce z možných priamych a nepriamych interakcií
MON 89034 × NK603 a cieľových a necieľových organizmov v okolí zavádzania GMO do
životného prostredia, je možné považovať za zanedbateľné, nie je navrhovaná žiadna
špecifická stratégia pre menežment tohto rizika.
i) Možné okamžité alebo oneskorené priame a nepriame účinky na životné prostredie v
dôsledku použitia špecifických kultivačných, pestovateľských a zberových techník použitých
v súvislosti s geneticky modifikovanými vyššími rostlinami v prípade, že sa tieto techniky
líšia od techník bežne používaných pri nakladaní so zodpovedajúcimi nemodifikovanými
vyššími rastlinami
MON 89034 × NK603 je zhodná s kukuricou konvenčnou (s výnimkou vlastnosti
tolerancie k cieľovým lepidopterám a tolerancie ku glyfozátu) a tak nevyžaduje žiadne
špecifické pestovateľské, zberové alebo spracovateľské techniky.
Očakáva sa, že pestovanie MON 89034 × NK603 pozitívne ovplyvní súčasné
pestovateľské postupy v kukurici a bude prínosom ako pre pestovateľov, tak aj pre životné
prostredie. Možné výhody vyplývajúce z pestovania tejto GM kukurice, ktoré sú spojené s jej
insekticídnou vlastnosťou: (1) účinný spôsob regulácie cieľového škodcu – Lepidoptera
(vijačky kukuričnej); (2) kontrola cieľového škodcu pri zachovaní užitočného hmyzu; (3)
potenciál zníženia množstva používaných širokospektrálnych insekticídov (Rice a Pilcher,
1999), vrátane zníženia expozície obsluhy pri aplikácii týchto insekticídov; (4) vhodnosť
v systéme integrovanej ochrany rastlín (IPM), v súlade s udržateľnými spôsobmi
poľnohospodárskeho hospodárenia, (5) potenciál pre zníženie obsahu fumonizínových
mykotoxínov v kukuričnom zrne (Masoero et al., 1999; Munkvold et al., 1999); (6) znížená
pravdepodobnosť vzniku rezistencie lepidopter voči Bt proteínom a (7) úspora času
a mechanizácie, to všetko znamená maximalizáciu výnosového potenciálu.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 15
Na druhej strane pestovanie glyfozát tolerantnej kukurice ponúkne pestovateľom nový
spôsob regulácie burín využívajúcich účinnú látku prijateľných environmentálnych vlastností
(viď zápis glyfozátu na Annex I, podľa smernice 91/414/EEC). Glyfozát tolerantná kukurica
poskytuje tieto možnosti: (1) spôsob regulácie zaburinenia pomocou širokospektrálneho
herbicídu; (2) nová účinná látka pre ošetrenie behom rastu plodiny; (3) zvýšená flexibilita
ošetrenia (podľa aktuálneho stavu zaburinenia); (4) nákladovo efektívny spôsob ochrany, a (5)
unikátna kompatibilita so systémami minimálneho spracovania pôdy (pôdoochranné
technológie). Pôdoochranné technológie pozitívne ovplyvňujú kvalitu pôdy, vodný režim,
znižujú riziko pôdnej erózie, vyplavenie živín a pesticídov do povrchových vod, vylepšujú
prostredie pre rad organizmov, znižujú produkcu oxidu uhličitého a spotrebu pohonných hmôt
(Chevrier a Barbier, 2002; Dies Jambrino a Fernandez-Anero, 1997; Edwards et al., 1988;
Hebblethwaite, 1995; Reicosky et al., 1995; Ruiz et al., 2001; Warburton a Klimstra, 1984).
Záverom je možné konštatovať, že neboli identifikované žiadne vlastnosti geneticky
modifikovanej kukurice, ktoré by boli škodlivé voči životnému prostrediu, spôsobené zmenou
špecifických pestovateľských, zberových alebo spracovateľských techník. Kultivácia, vedenie
alebo zber plánovaných poľných pokusov s MON 89034 × NK603 bude pôsobiť na životné
prostredie rovnako ako kultivácia akejkoľvek inej kukurice.
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých alebo oneskorených priamych
a nepriamych účinkov na životné prostredie, v dôsledku použitia špecifických
pestovateľských, zberových alebo spracovateľských techník pre MON 89034 × NK603 je
zanedbateľné, nie je navrhovaná žiadna špecifická stratégia pre menežment tohto rizika.
NK603 × MON 810
Pri hodnotení rizika sa porovnáva nakladanie s geneticky modifikovanou kukuricou
NK603 × MON 810 s nakladaním s geneticky nemodifikovanou, konvenčnou kukuricí. Sú
posudzované možné priame a nepriame, bezprostredné a následné škodlivé účinky tohto
nakladania, najmä pôsobenie na zdravie ľudí, zvierat a životné prostredie.
Hodnotenie možných škodlivých účinkov nakladania s NK603 × MON 810 v spojení s:
1.príjemcom
Kukurica je významnou plodinou pestovanou vo všetkých poľnohospodárskych oblastiach
sveta. Nie je známe, že by kukurica, pri dodržiavaní všetkých štandardov kvality produkcie,
mala škodlivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo životné prostredie. Je možné konštatovať,
že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s príjemcom je možné považovať za
zanedbateľné.
2. s vloženým dedičným materiálom (pôvodom z darcovského organizmu)
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 16
Nie je známe, že by dedičný materiál, ktorý bol vnesený do rastlín kukurice, uvedený
v tabuľke č. 3., v časti 2.5. žiadosti firmy Monsanto, čj. 51991/2008-2.2-1-ZZP11 (pre NK603
× MON 810), mal škodlivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo životné prostredie.
Je možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení
s vloženým dedičným materiálom, je možno považovať za zanedbateľné.
3. s vektorom
NK603 × MON 810 je produktom tradičného kríženia, geneticky modifikované boli obidve
rodičovské línie.
Kukurica NK603 vznikla použitím mikrobalistického transformačného systému a z gélu
izolovaného restrikčného fragmentu MluI plazmidu PV-ZMGT32L (viď bod 2.4. pre NK603,
žiadosť 44818/2006-3.2.-1-ZZP1), obsahujúceho gén epsps (pre 5-enolpyruvylšikimát-3-
fosfát syntázu) z Agrobacterium sp. kmeň CP4 (CP4 EPSPS). Gén cp4 epsps kóduje
tolerantnú formu EPSPS, ktorá vytvára toleranciu ku glyfozátu v rastlinách.
Kukurica MON 810 bola vytvorená použitím mikrobalistického transformačného systému
s roztokom DNA obsahujúcim dva vektory (plazmidy), PV-ZMBK07 a PV-ZMGT10.
Plazmid PV-ZMBK07 obsahuje gén cry1Ab odvodený z Bacillus thuringiensis subsp.
kurstaki, PV-ZMGT10 obsahuje gény cp4 epsps a gox. Do genómu kukurice bol prenesený
len fragment plazmidu PV-ZMBK07, obsahujúci gén cry1Ab. Z druhého plazmidu PVZMGT10,
neboli do genómu kukurice prenesené žiadne sekvencie DNA (viď bod 2.4.
žiadosti pre NK603 × MON 810).
Nie sú známe žiadne škodlivé účinky použitých vektorov, je teda možné konštatovať, že
riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vektorom je možné považovať za
zanedbateľné.
4. s vložením konštruktu
Konštrukt bol vložený do oboch rodičovských línií, keď línia NK603 získala vložením
konštruktu novú vlastnosť, tj., toleranciu ku glyfozátu a línia MON 810 toleranciu k cieľovým
lepidopterám.
Nie je známe, že by vložením konštruktu do rodičovských línií došlo k mutácii niektorého
génu, významného pre funkciu genómu hostiteľa. Je teda možné konštatovať, že riziko
výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s vložením konštruktu je možné považovať za
zanedbateľné.
5. so signálnymi a selekčnými génmi
NK603:
Vektorový plazmid PV-ZMGT32 obsahuje bakteriálny selektovateľný gén nptII kódujúci
rezistenciu ku kanamycínu umožňujúci selekciu baktérií obsahujúcich plazmid a počiatok
replikácie (ori) nutný pre replikáciu plazmidu v E.coli (Tab.1, viď bod 2.5. pre NK603,
žiadosti 44818/2006-3.2.-1-ZZP1). Restrikčny fragment MluI vektorového plazmidu PVZMGT32L,
ktorý bol použitý pre transformáciu NK603, obsahuje iba expresné kazety génu
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 17
cp4 epsps a neobsahuje selektovateľný gén nptII ani počiatok replikácie (Obr.2, viď bod 2.5.
pre NK603, žiadosti 44818/2006-3.2.-1-ZZP1).
MON 810:
Vektorový plazmid PV-ZMBK07 obsahuje okrem génu Cry1Ab tiež bakteriálny
selektovateľný gén nptII kódujúcí rezistenciu ku kanamycínu umožňujúceho selekciu baktérií
obsahujúcich plazmid a počiatok replikáce (ori) nutný pre replikáciu plazmidu v E.coli.
Kukurica MON 810 však vyššie uvedené gény nptII, počiatok replikácie pre pUC plazmidy
(ori-pUC) neobsahuje.
6. s inzertom
Časti vektorových plazmidov v kukurici NK603 × MON 810, vytvorenou konvenčným
krížením inbredných línií NK603 a MON 810, sú identické s vnesenou DNA do rodičovských
línií. Gény, ktoré boli zdedené z rodičovských línií sú uvedené v tabuľke č. 3. v časti 2.5.
žiadosti firmy Monsanto, čj. 51991/2008-2.2-1-ZZP11 (pre NK603 × MON 810). Akákoľvek
významná zmena molekulárnej charakteristiky týchto zdedených inzertov DNA v NK603 x
MON 810 je veľmi nepravdepodobná a to z nasledovných dôvodov:
 Neexistuje žiadny známy mechanizmus, prostredníctvom ktorého by oba dva inzerty
lokalizované na odlišných miestach rôznych chromozómov, mohli stimulovať vzájomnú
rekombináciu (neexprimujú proteíny zapojené do mechanizmov rekombinácie).
 Pri vyšších eukaryotických organizmoch (kukurica), prebieha potenciálna
rekombinácia predovšetkým počas meiózy. Pokiaľ by však jeden z inzertov
v NK603 × MON 810 bol behom meiózy skutočne nestabilný, bol by detekovaný pri
hodnotení genetickej stability samostatných línií.
 Mitotická rekombinácia pri rastlinách je v rozsahu 10-4 až 10-5, pokiaľ by existovali
významné homológie medzi cieľovými úsekmi (t.j > 500 nukleotidov) a pokiaľ by
sekvencie pre rekombináciu boli fyzicky viazané. V kukurici NK603 × MON 810
s absenciou takých homológií a kde nie sú sekvencie vo väzbe, sú možnosti rekombinácie
rádovo nižšie (Puchta, 1999). Početnosť mitotických rekombinácií medzi zdedenou DNA
NK603 a MON 810 je v kukurici NK603 × MON 810 zanedbateľná.
 Tieto rekombinácie, ktorých pravdepodobnosť je veľmi nízka (oba inzerty sú
lokalizované na rôznych miestach odlišných chromozómov), by pravdepodobne spôsobili
chromozomálnu translokáciu s letálnymi dôsledkami, alebo by minimálne znížili biologické
fitness celej rastliny (meióza), prípadne by ovplyvnili bunkové potomstvá (mitóza).
Je teda možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení
so zdedenými inzertmi v kukurici NK603 × MON 810, je možné považovať za zanedbateľné.
7. s výsledným geneticky modifikovaným organizmom
Analýza charakteristík hybridu GM kukurice NK603 × MON 810 a samostatných
rodičovských línií, s prihliadnutím ku skúsenostiam z pestovania tradičnej kukurice v rámci
EU, ukázala, že riziko potenciálnych nežiadúcich účinkov na zdravie ľudí, zvierat a smerom
k životnému prostrediu, je možné považovať za zanedbateľné.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 18
8. s miestom a rozsahom nakladania s geneticky modifikovaným organizmom
Poľné pokusy s hybridom kukurice NK603 × MON 810 sú plánované na niekoľko málo
lokalitách a na obmedzenej ploche (celková plocha cca 18 ha). Vzhľadom k tejto ploche,
charakteru pokusov a skúsenostiam výskumných pracovísk je možné považovať riziko
výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s miestom a rozsahom nakladania s geneticky
modifikovaným organizmom za zanedbateľné.
9. so životným prostredím v mieste nakladania s geneticky modifikovaným organizmom
Životné prostredie v mieste nakladania s geneticky modifikovanou kukuricou tvorí
poľnohospodársky využívané pozemky. Pre obmedzenie úniku geneticky modifikovanej
kukurice do okolitého prostredia prostredníctvom peľu budú použité technické obmedzenia
v podobe kombinácie izolačných vzdialeností a ochranných obsevov, obmedzenie úniku
semien je limitované kontrolovanými postupmi pre zakladanie a zber pokusov. Všetko
prevážané semeno je transportované v uzavretých a označených obaloch a je evidované. Je
možné konštatovať, že riziko výskytu možných škodlivých účinkov v spojení s životným
prostredím v mieste nakladania s geneticky modifikovaným organizmom je zanedbateľné.
10. s možnými interakciami medzi geneticky modifikovaným organizmom a životným
prostredím v mieste nakladania
Vzhľadom k fenotypovým a agronomickým charakteristikám (s výnimkou vnesených
vlastností) je NK603 × MON 810 podobná kukurici konvenčnej. Je teda možné konštatovať,
že ekologické interakcie NK603 × MON 810 ako s necieľovými organizmami životného
prostredia, tak aj s jeho neživými zložkami, nie sú odlišné od interakcií kukurice konvenčnej
(geneticky nemodifikovanej).
a) Pravdepodobnosť, že sa za podmienok uvádzania do životného prostredia stanú geneticky
modifikované vyššie rastliny odolnejšie než príjemca alebo rodičovský organizmus
v poľnohospodárskych biotopoch a inváznejšou v prírodných biotopoch
Na základe viacročných skúseností s konvenčnou kukuricou domestikovanou v Európskej
únii, kukurica nemá potenciál stať sa invazívnou rastlinou v prírodných podmienkach a bez
asistencie človeka nie je schopná pretrvávať ani v poľných podmienkach. Kukurica je slabý
konkurent, ktorý nemá významný vplyv na biodiverzitu alebo životné prostredie (s výnimkou
kultivácie).
Pokiaľ by vložené vlastnosti zmenili biologické fitness hybridu NK603 × MON 810, táto
zmena by mohla spôsobiť zvýšenie perzistencie alebo invazívnosti kukurice v porovnaní
s konvenčnými odrodami kukurice. Vzhľadom k tomu, predstavujú vložené gény nové
vlastnosti geneticky modifikovanej vyššej rastliny (GMVR), ktoré môžu, aspoň teoreticky,
zapríčiniť nežiadúce účinky na životné prostredie, ktoré sú hodnotené v tejto časti.
Zvýšená perzistencia v poľných podmienkach by mohla kukuricu postaviť do role buriny
a spôsobiť agronomické problémy. Výsledkom zvýšenej invazívnosti by mohlo byť rozšírenie
nového invazívneho druhu do prostredia. Avšak takéto zmeny alebo pôsobenie nie sú pre
plodinu Zea mays typické, a neboli pri kukurici zaznamenané ani v priebehu desaťročí
šľachtenia, mutagenézy a ďalších spôsobov rozširovania genetickej diverzity. Naviac, žiadne
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 19
také zmeny neboli pozorované pri geneticky modifikovaných rodičovských líniách NK603 a
MON 810, a teda je veľmi nepravdepodobné, že by sa objavili pri výslednom hybride
NK603 × MON 810.
Kukurica bola do Európy introdukovaná pred viac ako päťsto rokmi, je jednoročnou
plodinou bez vlastností perzistencie alebo schopnosti invázie v životnom prostredí. Vzhľadom
k intenzívnej selekcii kukurice nie je táto schopná normálneho rastu a vývoja bez asistencie
človeka. V krajinách EU sa pestuje ročne okolo šesť miliónov hektárov tejto plodiny,
pozberané zrno je transportované tisíce kilometrov po železnici, cestách, alebo riečnou či
námornou dopravou a napriek tomu kukuricu nenachádzame rásť na okrajoch ciest,
v priekopách, alebo na industriálnych miestach s výskytom radu burinných rastlín. Štúdia
výskytu spontánnych populácií rastlín na neobrábaných poliach (v „set-aside“ režime) vo
Francúzsku nepotvrdila výskyt kukurice na týchto pozemkoch (Bodet et al., 1994; Mamarot
and Rodriguez, 1994). Kukurica nie je považovaná za zaburiňujúcu plodinu osevného
postupu. Je tomu tak preto, lebo semená kukurice nemajú dormanciu, špatne prežívajú v pôde,
rastliny sú citlivé na mráz a kultiváciu v rámci prípravy pôdy k sejbe následnej plodiny.
Zrno kukurice je jedinou prežívajúcou formou tejto plodiny, regenerácia z vegetatívnych
orgánov nie je v prírode známa. Kukurica je od burinných rastlín odlišná svojím oddeleným
kvetenstvom, keď samičie kvetenstvo – šúľok, je uzavreté listeňmi. Semená tak nemajú
potenciál samovoľného uvoľňovania, avšak môžu byť rozširované mechanicky behom zberu,
divou zverinou alebo poliehaním rastlín spôsobenými škodcami a vetrom, keď šúľky spadnú
na povrch pôdy. Aj keď časť semien môže za vhodných podmienok miernej a vlhkej zimy
prezimovať a vyklíčiť na jar nasledujúceho roku, kukurica sa nestane perzistentnou burinou
(Hallauer, 1995). Výskyt výdrolu kukurice v osevnom postupe býva v európskych
podmienkach ojedinelý, lebo mladé rastliny bývajú likvidované mrazom alebo sú jednoducho
likvidované spracovaním pôdy a použitím herbicídov v následných plodinách.
Vyššie uvedené závery nie sú odlišné pre kukurici NK603 × MON 810. Ako už bolo
zmienené, vlastnosti kukurice NK603 × MON 810 sú zhodné s vlastnosťami kukurice
tradičnej (nemodifikovanej) s výnimkou zdedených vlastností tolerancie ku glyfozátu a
tolerancie k cieľovým lepidopterám. Výsledky poľných pokusov, zameraných na hodnotenie
fenotypových, agronomických, reprodukčných a ďalších znakov ukázali, že táto geneticky
modifikovaná kukurica sa od kukurice tradičnej neodlišuje. Toto zároveň potvrdzujú aj
praktické skúsenosti z krajín, kde sa NK603 × MON 810 komerčne pestuje (USA, Kanada od
r.2002). Vzhľadom k tomu, že genetická modifikácia nevyvolala žiadne biologicky významné
rozdiely fenotypu, ktoré by zmenili fitness tejto kukurice v porovnaní s kukuricou tradičnou,
je veľmi nepravdepodobné, aby NK603 × MON 810 bola v poľných podmienkach viac
perzistentná alebo viac invazívna v prírode.
Ďalej je možné konštatovať, že pokiaľ dôjde k vzídeniu rastlín zo zŕn F2 generácie, je
možné očakávať, že fitness týchto rastlín bude horšia než u hybridov, rastlín z osiva F1
generácie. (viď tzv. hybridný efekt). Rast, vývoj a výnos výsledných (F2) rastlín je odlišný od
rastlín F1 generácie, tieto rastliny často pripomínajú svojou morfológiou menej vitálne
inbredné línie, z ktorých bolo vytvorené osivo F1. Naviac, pretože oba vložené znaky
segregujú v potomstve Mendelisticky, tak každý znak bude v zrnách F2 prítomný len
v podieli 75 %.
Z vyššie uvedeného vyplýva, že je veľmi nepravdepodobné, že by kukurica
NK603 × MON 810 mala väčšie schopnosti stať sa burinou než konvenčná kukurica. To
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 20
znamená, že pravdepodobnosť rozšírenia tejto kukurice mimo poľnohospodárske prostredie,
kde je pestovaná, je zanedbateľná.
Je možné konštatovať, že rovnako ako pri konvenčnej kukurici, je pravdepodobnosť
neúmyselného rozšírenia kukurice NK603 × MON 810 do nepoľnohospodárskeho prostredia
zanedbateľná, vzhľadom k tomu, že ako perzistencia v poľnohospodárskych podmienkach, tak
aj jej invazívnosť v prirodzených podmienkach sa nelíši od konvenčnej kukurice. Vo veľmi
nepravdepodobnej situácii, keď by v prírodnom prostredí vzišli prípadné rastliny kukurice
NK603 × MON 810, tak by nové vlastnosti tejto kukurice predstavovali len časovo a
priestorovo obmedzenú selekčnú výhodu (tolerancia ku glyfozátu, ochrana pred hmyzími
škodcami z radu motýľov Lepidoptera), ktoré majú zanedbateľné dôsledky pre životné
prostredie. Pravdepodobnosť, že sa za podmienok zavádzania do životného prostredia stane
kukurice NK603 × MON 810 odolnejšia než tradičná kukurica v poľnohospodárskom
prostredí, alebo invazivnejšia v prírodnom prostredí, je zanedbateľná. Z tohto dôvodu nie je
navrhovaná žiadna stratégia pre menežment rizika.
b) Každá ďalšia selekčná výhoda alebo nevýhoda plynúca z genetickej modifikácie, t.j.
selekčnú výhodu geneticky modifikovaného organizmu v porovnaní s príjemcom, prípadne
rodičovským organizmom
Zo skúseností s pestovaním kukurice v EU vyplýva, že je ťažké definovať spôsob, ktorým
by rastliny kukurice mohli negatívne ovplyvňovať biodiverzitu mimo plochy, kde sa kukurice
pestuje.
Pokiaľ by zdedené vlastnosti kukurice NK603 × MON 810 mali predstavovať pre životné
prostredie významnú selekčnú výhodu, je treba to hodnotiť v porovnaní s ostatnou kukuricou
a ďalšou vegetáciou. Významné zmeny v biologických vlastnostiach kukurice NK603 × MON
810 by mohli predstavovať konkurenčnú výhodu tejto kukurice nad ostatnými rastlinami
vzhľadom k tomu, že kukurica v prirodzenom prostredí nie je považovaná za
konkurencieschopnú. Z tohto dôvodu, predstavujú vložené genetické informácie určité
vlastnosti GMVR, ktoré môžu, aspoň teoreticky, zapríčiniť nežiadúce účinky na životné
prostredie. Tieto účinky sú hodnotené v tejto časti žiadosti.
Pokiaľ by selekčná výhoda kukurice NK603 × MON 810 znamenala premenu kukurice v
burinu, potom by mohlo byť najvážnejším dôsledkom rozšírenia nového invazívneho druhu
do prostredia. Toto je veľmi nepravdepodobné, a to vzhľadom k tomu, že žiadne také účinky
nie sú u rodičovských línií NK603 a MON 810 známe.
V porovnaní s netransgénnou kukuricou, podmieňujú nové vlastnosti kukurice
NK603 × MON 810 expresia enzýmov CP4 EPSPS so zníženou afinitou k inhibítoru
glyfozátu a expresia proteínu Cry1Ab, ktorý chrání kukuricu pred cieľovými lepidopterami.
Vložené príslušné sekvencie DNA do kukurice NK603 × MON 810 (resp. do rodičovských
línií NK603 a MON 810) neviedly k žiadnym biologicky významným zmenám ostatných
fenotypových vlastností. Všetky skúmané aspekty ako sú napr. rast, vývoj, morfológia,
agronomické vlastnosti, zloženie a zdravotná nezávadnosť neboli u tejto kukurice zmenené. Z
toho vyplýva, že kukurica NK603 × MON 810 je v podstate rovnocenná konvenčnej kukurici,
s výnimkou dvoch pridaných vlastností: tolerancie ku glyfozátu a tolerancie proti cieľovým
lepidopterám.
Exprimované proteíny CP4 EPSPS a Cry1Ab sú dobre opísané. Patrí do skupiny proteínov
5-enolpyruvylšikimát-3-fosfát syntáz, teda enzýmov, ktoré sú v prírode veľmi rozšírené. Je
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 21
známe, že tieto enzýmy nemajú toxické účinky, nespôsobujú žiadnu selekčnú výhodu či
nevýhodu organizmom, ktoré ich produkujú (rastliny, vodné riasy, huby, mikroorganizmy).
V prostredí bez prítomnosti glyfozátu táto vlastnosť nevytvára žiadnu selekčnú
výhodu/nevýhodu a nemá žiadny význam pre konkurencieschopnosť voči divorastúcim
rastlinám ani nepriamo pre ďalšie organizmy, ktoré interagujú s týmito divorastúcimi
rastlinami. Insekticídny účinok Cry1Ab je zameraný na konkrétnych cieľových škodcov,
hmyz z radu motýľov (Lepidoptera), a to v našich podmienkach na larvy vijačky kukuričnej
(Ostrinia nubilalis). Tento proteín nemá žiadne významné nežiadúce účinky na necieľové
organizmy životného prostredia (viď bod e tohto hodnotenia). Expresia tohto proteínu
neprináša kukurici žiadnu selekčnú výhodu alebo nevýhodu v prirodzenom prostredí, a to
vzhľadom k tomu, že kukurica NK603 × MON 810 nie je považovaná za burinnú rastlinu (viď
bod a tohto hodnotenia rizika). Pravdepodobnosť, že by výdrol kukurice NK603 x MON 810
mohol prežiť v prirodzenom prostredí, je v európskych klimatických podmienkach
zanedbateľná.
V poľnohospodárskom prostredí znamená tolerancia tejto kukurice ku glyfozátu (na
rozdiel od burín, ktoré sú v poraste kukurice a ktoré sú na glyfozát citlivé), výhodu pre
kukuricu, čo je základnou charakteristikou glyfozát-tolerantnej technológie. Táto výhoda sa
samozrejme uplatní len tam, kde sú porasty ošetrené herbicídom, ktorého účinnou látkou je
glyfozát. Ochrana proti škodcom predstavuje pre kukuricu NK603 × MON 810 selekčnú
výhodu oproti (neošetrenej) konvenčnej kukurici len v prostredí, kde je kukurica skutočne
napadnutá vijačkou. Obe tieto vnesené “konkurenčné výhody” sa uplatnia iba v
poľnohospodárskych podmienkach (t.j. na poli) a sú časovo obmedzené na dobu od sejby do
zberu, pretože prípadné nepozberané rastliny kukurice NK603 × MON 810 nemôžu v poľných
podmienkach prežiť (viď bod a tohto hodnotenia rizika). Ojedinele sa vyskytujúci výdrol je
možné ľahko regulovať mechanicky nebo chemicky (napr. graminicidy).
Pravdepodobnosť, že by novo vložené vlastnosti do kukurice NK603 × MON 810 mohli
tejto kukurici priniesť akúkoľvek významnú konkurenčnú výhodu alebo nevýhodu, ktorá by
mohla mať vplyv na životné prostredie, je zanedbateľná.
Riziko, že vlastnosti vložené do kukurice NK603 × MON 810 (resp. do ich rodičovských
línií) by mohli byť príčinou akejkoľvek významnej konkurenčnej výhody alebo nevýhody
v prírodnom prostredí, je zanedbateľné. V podmienkach komerčného pestovania na poli (t.j.
pod ošetrením herbicídom na báze glyfozátu, alebo v prostredí, kde je kukurica skutočne
napadnutá cieľovými škodcami), majú rastliny tejto kukurice selekčnú výhodu proti burinám
citlivým na glyfozát a proti vijačkou napadnutým rastlinám konvenčnej kukurice. Tieto
‘výhody’ majú význam pre poľnohospodárstvo a pre životné prostredie predstavujú
zanedbateľné riziko. Vzhľadom k tejto skutočnosti nie je uplatňovaná žiadna stratégia pre
menežment rizika.
c) Možnosť prenosu dedičného materiálu do takých istých alebo iných pohlavne zlučiteľných
druhov rastlín za podmienok pestovania geneticky modifikovaných vyšších rastlín
a akákoľvek výberová výhoda alebo nevýhoda, ktorá môže byť na takýto druh rastlín
prenesená
Kukurica NK603 × MON 810, rovnako ako ostatné kukurice, nie je sexuálne kompatibilná
so žiadnymi domácimi alebo introdukovanými divorastúcimi príbuznými druhmi v Európe.
Týmto je možnosť prenosu dedičného materiálu NK603 × MON 810 limitovaná v rámci
pestovanej kukurice.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 22
Všetky kukurice pestované v Európe sa môžu medzi sebou krížiť. Peľ kukurice,
produkovaný nejakou špecifickou líniou alebo hybridom, môže byť prenášaný vetrom na
krátke vzdialenosti a opeliť tak ďalšie materiály kukurice. Rovnako tak aj kukurica
NK603 × MON 810 produkuje normálny peľ, ktorým môžu byť opelené susediace rastliny
inej odrody. Na túto odrodu sa prenesú tiež vlastnosti tolerancie ku glyfozátu a tolerancie
k cieľovým lepidopterám, ktoré sa exprimujú v jej potomstve. Možnosť prenosu vložených
znakov cuzoopelením predstavuje vlastnosť GMVR, ktorá môže, aspoň teoreticky, zapríčiniť
nežiadúce účinky na životné prostredie.
Pokiaľ by prenesenie vložených znakov do pohlavne príbuzných rastlín mohlo spôsobiť
akúkoľvek významnú konkurenčnú výhodu a tým zvýšiť biologické fitness príjemcu, potom
by sa tento príjemca mohol stať invazívnym druhom s potenciálom rozširovania do prostredia.
Potenciál prenosu dedičného materiálu medzi rastlinami kukurice je limitovaný mobilitou
peľu. Čo sa týka peľu kukurice, väčšina ho zostáva v mieste pestovania plodiny vzhľadom
k jeho špecifickej veľikosti (90 až 100μm). Časť peľu potom môže byť distribuovaná po
smere vetru (Raynor et al., 1972). Vzhľadom k jeho veľkosti a hmotnosti, peľ „necestuje“
ďalej vo významnom množstve než pár metrov. Najväčšie množstvo kukuričného peľu
zostáva do piatich metrov od okraje poľa (Pleasants et al., 2001; Sears a Stanley–Horn, 2000).
Hansen (1999) opísal, že na susedných listoch kukurice, ktoré boli vo vzdialenostiach 0, 1 a 3
m od Bt porastu sa významne znižovalo i množstvo peľu. Ďalšie štúdie poukazovali na 99%
kumulácie peľu kukurice do vzdialenosti 50 m a 100% kumuláciu do vzdialenosti 100 m od
zdroja peľu (Sears a Stanley–Horn, 2000). Vo francúzskej štúdii s prenosom peľu pri kukurici
(AGPM, 1999) bol pri susediacich rastlinách kukurice nameraný podiel cudzoopelenia
v množstve 1 % vo vzdialenosti 10m od zdroja.
Ďalšie výskumy potvrdili, že v priemere, takmer všetok peľ kukurice zostáva do
vzdialenosti 100 m, hoci presná hranica (vzdialenosť) nie je jednoznačná (Devos et.al., 2005).
Cudzoopelenie je možné detekovať až do vzdialenosti 200 m (<0,1%) (Halsey et.al. 2005),
zatiaľ čo žiadne nebolo detekované vo vzdialenosti 300 m (Luna et al., 2001). Je možné
konštatovať, že celé potenciálne cudzoopelenie medzi porastmi s kukuricou je realizované do
30 m od zdroja peľu (Ma et al., 2004; Messeguer, 2003).
Pravdepodobnosť prenosu dedičného materiálu medzi susediacimi porastmi kukurice
ďalej ovplyvňuje synchronizácia kvitnutia, vzdialenosť medzi porastmi, veľkosť/plocha
pozemkov a ich lokalizácia, tj. ich umiestnenie po smere prevládajúcich vetrov (Devos et al.,
2005).
Väčšina peľu kukurice zostáva v krátkych vzdialenostiach od zdroja, takže
pravdepodobnosť prenosu vloženej vlastnosti na susediace kukurice je nízka.
Navrhované opatrenia v podobe izolačnej vzdialenosti a ochranného obsevu, ktoré
sprevádzajú realizáciu poľných pokusov, ďalej významne redukujú potenciál tohto prenosu.
Pravdepodobnosť prenosu dedičného materiálu NK603 × MON 810 na okolitú kukuricu
v rámci definovaného režimu poľných pokusov je zanedbateľná.
Záverom je možné konštatovať, že možnosť prenosu dedičného materiálu
s NK603 × MON 810 na divorastúce druhy je v podmienkach Európy a Slovenska nereálny.
Prenos na ostatné materiály kukurice je obmedzený klimatickými podmienkami,
synchronizáciou kvitnutia a vzdialenosťou. V prípade, že by došlo k prenosu vnesených
génov na ostatné materiály kukurice, tak by tento prenos nemal žiadne vážne dôsledky pre
životné prostredie (viď informácie v bode b tohto hodnotenia rizika). Environmentálne riziko,
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 23
spôsobené týmto prenosom, je možné považovať za zanedbateľné, z tohto dôvodu nie je
navrhovaná žiadna stratégia pre menežment rizika.
d) Možný bezprostredný alebo oneskorený dopad na životné prostredie vyplývajúci z
priamych a nepriamych vzájomných pôsobení medzi geneticky modifikovanými vyššími
rastlinami a cieľovými organizmami
Expresia nového proteínu v GMVR by mohla aspoň teoreticky, spôsobiť nežiadúce účinky
na životné prostredie prostredníctvom priamych alebo nepriamych interakcií medzi GMVR a
cieľovými organizmami.
Expresiou Cry1Ab v NK603 × MON 810 je táto kukurica chránená pred napadnutím
špecifickými lepidopterami (vijačkou kukuričnou). Možné nežiadúce účinky tejto kukurice na
životné prostredie s ohľadom na interakcie s cieľovými organizmami sú opísané a
vyhodnotené v následovnom texte. Tieto nežiadúce účinky na životné prostredie sú však
veľmi nepravdepodobné, a to vzhľadom k tomu, že rozsiahle laboratórne a poľné testovanie
rodičovskej línie MON 810 nepotvrdilo žiadne významné okamžité alebo oneskorené
nežiadúce účinky na životné prostredie. Kukurica MON 810 obsahuje rovnakú vlastnosť
ochrany proti cieľovým škodcom a pôsobí na rovnaké cieľové organizmy ako hybridná
NK603 × MON 810, ktorá je produktom jednoduchého konvenčného kríženia s inbrednou
líniou NK603.
Žiadne ďalšie potenciálne škodlivé vlastnosti nemôžu byť definované, a to vzhľadom
k tomu, že ďalší vložený znak, tolerancia ku glyfozátu, nemá cieľový organizmus.
Zamýšľaný insekticídny účinok proteínu Cry1Ab, napr. na larvy cieľovéj vijačky môže
ovplyvniť veľkosť populácie tohto cieľového organizmu v prostredí a může, v prípade toho
najhoršieho scenára nežiadúcich dôsledkov, nepriamo ovplyvniť dynamiku populácií
necieľových organizmov, ktoré interagujú s týmto cieľovým škodcom (napr. užitočné
článkonožce, parazitoidi a patogénne alebo toxigénne plesne).
Pestovaná kukurica interaguje s radom herbivorných hmyzích škodcov, ktorí môžu
spôsobiť závažné poškodenie porastu, nižšie výnosy a zníženú kvalitu zberaného produktu.
Vijačka kukuričná, Ostrinia nubilalis (Hubner), je ekonomicky významný kukuričný škodca,
ktorý je rozšírený v pestovateľsky najvýznamnejších európskych oblastiach kukurice (Dicke a
Guthrie, 1988). Tiež Sesamia nonagrioides (Lefebvre), je jedným z najvýznamnejších
kukuričných škodcov ve stredomorí (Castañera, 1986; Anglade, 1972; Melamed-Madjar a
Tam, 1980). Expresia δ-endotoxínov, odvodených z B. thuringiensis, v geneticky
modifikovanej kukurici ponúka ďalší spôsob regulácie vijačky kukuričnej (Ostrinia nubilalis)
a Sesamia spp., pri znížení záťaže životného prostredia, vyplývajúceho z používania
konvenčných insekticídov (Rice a Pilcher, 1999). Prostredníctvom systemickej expresie
Cry1Ab, je kukurica NK603 × MON 810 efektívne chránená pred napadnutím týmito
škodcami.
Insekticídny účinok Cry1Ab sa špecificky viaže na larvy cieľového škodcu. Vzhľadom
k tomu, že tento cieľový hmyz predstavuje v poľnohospodárskom prostredí významný
problém, je priama regulácia jeho populácie v poľnohospodárskom prostredí dôležitá a teda
nie je považovaná za priamy nežiadúci účinok na prostredie.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 24
Vzhľadom k tomu, že povrch cicavčích črevných buniek nemá špecifické väzbové miesta
nutné pre realizáciu účinkov Cry1Ab, tak cicavce a človek nie sú citliví na toxické účinky
tohto proteínu (Hofmann et al., 1988b; Noteborn a Kuiper, 1995; Sacchi et al., 1986).
Množstvo poľných štúdií ukazuje, že kukurica chránená expresiou Cry1Ab, môže
významne znížiť riziko jej sekundárneho napadnutia bežnými patogénnymi a toxigénnymi
hubami ako je Fusarium spp., a tým prípadne znížiť obsah niektorých mykotoxínov ako je
napr. fumonizín (Bakan et al. 2002; Magg et al., 2002; Masoero et al., 1999; Munkvold, 1997,
2002). Vzhľadom k tomu, že krmivo obsahujúce mykotoxíny môže spôsobiť vážne choroby a
dokonca aj úhyn chovaných zvierat (Etzel, 2002; Hussein a Brasel, 2001; Huwig et al., 2001),
je zníženie výskytu týchto kontaminantov v kukurici NK603 × MON 810 významnou
nepriamou výhodou, skôr než rizikom pre ekologické interakcie tejto kukurice s cieľovými
organizmami.
Rovnako ako rodičovská línia MON 810, nepredstavuje kukurica NK603 × MON 810
nijaké mimoriadne riziko prejavu nežiadúcich environmentálnych účinkov v dôsledku ich
interakcií s cieľovými organizmami. Z pestovania tejto kukurice odolnej voči škodcom
vyplývajú tieto potenciálne výhody: 1) bezpečný spôsob regulácie cieľového škodcu, pri
zachovaní užitočného hmyzu; 2) potenciál zníženia množstva používaných chemických
širokospektrálnych insekticídov; 3) vhodnosť v systéme integrovanej ochrany rastlín a
udržateľných spôsobov poľnohospodárskej výroby; 4) možné zníženie obsahu mykotoxínov
v kukuričnom zrne ako sú napr. fumonizíny, ktoré sú dôsledkom poškodení rastlín larvami
s následnou infekciou hubovými chorobami.
Riziko možných okamžitých alebo oneskorených účinkov na životné prostredie spôsobené
priamymi alebo nepriamymi interakciami medzi NK603 x MON 810 a cieľovým organizmom
je zanedbateľné, z tohto dôvodu nie je navrhovaná žiadna stratégia pre menežment rizika.
e) Možný bezprostredný alebo oneskorený dopad na životné prostredie vyplývajúci z
priamych a nepriamych vzájomných pôsobení medzi geneticky modifikovanými vyššími
rastlinami a cieľovými organizmami, vrátane vplyvu na úroveň populácií konkurentov,
bylinožravcov, prípadne symbiontov, parazitov a patogénov
Základné interakcie NK603 × MON 810 s necieľovými organizmami životného prostredia
sa neodlišujú od interakcií kukurice konvenčnej, s výnimkou priamej expozície herbivorných
organizmov kukurice k proteínom CP4 EPSPS a Cry1Ab, ktoré sú exprimované rastlinou.
Necieľové organizmy zahŕňajú všetky organizmy, zvieratá a rastliny, ktoré môžu byť
neúmyslne ovplyvnené prostredníctvom špecifických či nešpecifických mechanizmov
spôsobených novo exprimovanými proteínmi. Teoreticky by možná toxicita novo
exprimovaných proteínov mohla ovplyvniť populačnú dynamiku necieľových organizmov
daného prostredia.
Pravdepodobnosť škodlivých environmentálnych účinkov kukurice NK603 × MON 810,
vyplývajúcich z expozície necieľových organizmov voči proteínom CP4 EPSPS a Cry1Ab,
je zanedbateľná. Hodnotenie rizika, spoločne s komerčnými skúsenosťami z pestovania
rodičovských línií NK603 a MON 810, ukázalo, že riziko pre životné prostredie je
zanedbateľné. S ohľadom na poznatky v oblasti šľachtenia, testovania nových hybridov
kukurice a skúšania vlastností NK603 × MON 810 na poli, neexistuje dôvodné podozrenie, že
by interakcie tejto kukurice, alebo jej novo exprimovaných proteínov s necieľovými
organizmami, boli odlišné od interakcií samotných rodičovských línií. Neexistuje žiadny
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 25
známy mechanizmus, ktorý by umožňoval, aby napr. jeden z exprimovaných proteínov mohol
ovplyvniť interakciu druhého proteínu s necieľovými organizmami, pokiaľ sú oba proteíny
exprimované na jednej rastline (NK603 × MON 810).
Necieľové bezstavovce
1) Proteíny CP4 EPSPS
Hybridy kukurice NK603 × MON 810 zdedili genetickú modifikáciu vnesenú do
rodičovskej línie NK603 a tým exprimujú rovnaké proteíny CP4 EPSPS, ktoré zodpovedajú
za toleranciu ku glyfozátu. Rovnaké proteíny produkujú ďalšie typy plodín vyvinutých
spoločnosťou Monsanto ako sú glyfozát-tolerantná sója, cukrová repa, bavlník a repka olejná.
CP4 EPSPS je síce novým proteínom exprimovaným glyfozát-tolerantnými plodinami,
nie je však novou látkou pre životné prostredie. Gén cp4 epsps, ktorý je súčasťou vektorov,
použitých pre genetickú modifikáciu, je odvodený od pôdnej baktérie Agrobacterium sp.
(kmeň CP4). CP4 EPSPS je enzým, ktorý sa podieľa na šikimátovej biosyntéze a nemá žiadny
cieľový organizmus a nemá žiadne toxické účinky. Proteíny CP4 EPSPS sú štrukturálne a
funkčne podobné ostatným endogénnym enzýmom EPSPS v konzumovaných rastlinách a
mikroorganizmoch. Dostupné informácie o bezpečnosti proteínov CP4 EPSPS poukazujú na
ich nezávadnosť a na zanedbateľný potenciál vzniku škodlivých účinkov na necieľové
organizmy. Vzhľadom k ich prirodzenému výskytu, spoločne s dlhou históriou expozície
necieľových organizmov k CP4 EPSPS a ďalších enzýmov EPSPS, je možné konštatovať, že
tieto proteíny patria do skupiny bezpečných proteínov, ktoré nemajú žiadnu biologickú
aktivitu smerom k ďalším organizmom. Pre viac informácií viď. hodnotenie rizika NK603
žiadosti 44818/2006-3.2.-1-ZZP1.
2) Proteín Cry1Ab
Hybridy kukurice NK603 × MON 810 zdedili tiež druhú genetickú modifikáciu, ktorá
bola vnesená do rodičovskej línie MON 810. Výsledkom tejto modifikácie je expresia
proteínu Cry1Ab, ktorý zabezpečuje ochranu proti cieľovým hmyzím škodcom z radu
motýľov (Lepidoptera). Aj keď Cry1Ab môže byť novo exprimovaným proteínom v kukurici
(a v ďalších geneticky modifikovaných rastlinách), má za sebou už dlhú históriu bezpečného
používania. Proteín Cry1Ab, kódovaný génom cry1Ab, ktorý bol použitý pre vytvorenie
kukurice odolnej proti hmyzu, spoločne s insekticídne aktívnym kmeňovým proteínom,
aktivovaným v tráviacom ústrojenstve lariev, sú štruktúrne identické s trypsín-rezistentnými
kmeňovými („core“) proteínmi nachádzajúcimi sa v mikrobiálnych prípravkoch, bezpečne
používaných po mnoho desaťročí. Absenciu škodlivých účinkov týchto mikrobiálnych
prípravkov (Btk. obsahujícich Cry1Ab) voči necieľovým organizmom dokladujú informácie
(Melin a Cozzi, 1990). Proteíny Btk Cry1A sú vysoko selektívne na hmyz z radu motýľov
(Lepidoptera) (Dulmage, 1981; Klausner, 1984; Aronson et al., 1986; Whiteley a Schnepf,
1986; MacIntosh et al., 1990). Tieto proteíny sa viažu na špecifické receptory tráviaceho
ústrojenstva škodcov, hmyzu z radu motýľov (Lepidoptera) (Wolfersberger et al., 1986;
Hofmann et al., 1988a; Hofmann et al., 1988b; Van Rie et al., 1989; Van Rie et al., 1990) a
nemajú žiadne zdraviu škodlivé účinky na užitočný alebo ďalší necieľový hmyz, vrátane
predátorov a parazitoidov lepidopter alebo na včely (Apis mellifera) (Cantwell et al., 1972;
Krieg a Langenbruch, 1981; Flexner et al., 1986; EPA, 1988; Vinson, 1989; a Melin a Cozzi,
1990).
Pre potvrdenie a rozšírenie výsledkov pochádzajúcich z testov s mikrobiálnymi
prípravkami (obsahujúcimi rovnaký proteín Cry1Ab aký sa nachádza v kukurici MON 810 a
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 26
kukurici NK603 × MON 810), bol vyhodnotený možný vplyv tohto proteínu na niekoľkých
reprezentatívnych necieľových organizmoch. Testované necieľové druhy zahŕňali larvy a
dospelé včely (Apis mellifera L.), larvy zlatoočky (Chrysoperla carnea) - užitočný predátor;
blanokrídlovce (Brachymeria intermedia) - užitočný hmyz, ktorý parazituje na muche
domácej; Hippodamia convergens - užitočný dravý hmyz, a dážďovky (Eisenia fetida) -
prestaviteľ detritovorných organizmov v pôde. Listy MON 810 boli tiež použité pre
hodnotenie vplyvu na necieľové pôdne organizmy - chvostoskoky (Folsomia candida). Kvôli
možnej expozícii vodných bezstavovcov voči účinkom peľu kukurice obsahujúceho proteín
Cry1Ab, bol test toxicity uskutočnený tiež na perloočke (Daphnia magna). Výsledky týchto
štúdií ukázali, že mortalita testovaných druhov (nepatrili medzi lepidoptery), ktoré boli
vystavené proteínu Cry1Ab, sa významne nelíši od mortality kontrolnej skupiny. Neboli tiež
zaznamenané žiadne významné škodlivé účinky na tri predátory (Coleomegilla maculata,
Orius insidiosus a Chrysoperla carnea), ktorí boli vystavení pôsobeniu peľu
rastlín obsahujúcich proteín Cry1Ab (Pilcher et al., 1997). Neboli zaznamenané žiadne účinky
pri kŕmení Folsomia candida a Oppia nitens listami bavlníka, ktorý obsahoval proteíny
Cry1A(c) a Cry1Ab (Yu et al., 1997). Z výsledkov poľných pokusov z r. 1994 vyplýva
absencia rozdielov medzi rastlinami kukurice, ktoré obsahovali proteín Cry1Ab a
kontrolnými rastlinami v kladení vajíčok a predácii/parazitizme prirodzených nepriateľov
vijačky kukuričnej (Orr a Landis, 1997). Tieto výsledky demonštrujú bezpečnosť proteínu
Cry1Ab pre necieľové organizmy.
Podľa laboratórnej štúdie (Losey et al.,1999) bola spozorovaná citlivosť lariev motýľa
monarcha sťahovavého (Danaus plexippus) na Cry1Ab protein. V reakcii na túto štúdiu
prezentoval behom ďalších rokov celý rad vedcov svoje výsledky na seminároch a
konferenciách zameraných priamo na túto problematiku. K lepšiemu porozumeniu vplyvu Bt
peľu na motýla Danaus plexippus bolo vybraných pät oblastí výskumu: 1) biológia motýľa, 2)
mobilita peľu kukurice, 3) koncentrácia peľu vzhľadom k jeho účinku na larvy, 4) distribúcia
hostiteľskej rostliny mliečnika Asclepias curassavica, 5) vplyv počasia. Bolo konštatované, že
expozícia motýľov Danaus plexippus a Papilio podalirius peľu kukurice je v poľných
podmienkach veľmi nízka (Sears et al, 2000a; Wraight et al, 2000). Závery výskumných prác
boli nasledujúce: 1) migrácia motýľa monarcha sťahovavého a uvolňovanie peľu sa nemusí
zhodovať, 2) monarch sťahovavý preferuje kladenie vajíčok na rastliny mliečnika na iných
miestach, než v blízkosti rastlín kukurice, 3) peľ kukurice je ťažký a má nízku mobilitu (90
% zostáva vo vzdialenosti do 5 metrov od zdroja peľu; Sears et al.,2000a), 4) peľ insekttolerantnej
kukurice ležiaci na listoch hostiteľskej rastliny v koncentrácii do 1100 zŕn/cm-2
nemal žiadny účinok na hmotnosť vyvíjejúcich sa lariev alebo na ich prežívanie (Helmich et
al.,2000a), 5) hustota populácie mliečnika je najvyššia pozdĺž poľných ciest; vo vnútri alebo
v bezprostrednej blízkosti kukuričných polí je jej výskyt slabší. Výsledky poľných štúdií
uskutočnených v r. 2000 demonštrujú, že húsenice motýľa monarcha sťahovavého prežili a
vyvíjali sa normálne na hostiteľských rastlinách vo vnútri polí s Bt kukuricou behom obdobia
uvolňovania peľu (Anderson et al.,2000; Helmich et al.,2000b; Sears et al., 2000). Tieto
výsledky podporujú záver, že je veľmi nepravdepodobné, že by peľ Bt kukurice mal
významný vplyv na redukciu populácie motýľa Danaus plexippus.
3) Necieľové bezstavovce, zhrnutie
Záverom je možné konštatovať, že možné nežiadúce environmentálne účinky kukurice
NK603 × MON 810 na necieľové bezstavovce, prostredníctvom ich priamej alebo nepriamej
ekologickej interakcie s touto kukuricou, alebo prostredníctvom kontaktu s proteínmi
CP4 EPSPS a Cry1Ab sú zanedbateľné. Rozsah testovaných druhov je možné považovať za
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 27
dostatečne reprezentativne spektrum predstaviteľov bezstavovcov všetkých častí pod- i nadzemných
ekosystémov, ktoré interagujú s kukuricou.
Necieľové rastliny
Kukurica NK603 × MON 810 je ekvivalentná konvenčnej kukurici s výnimkou vložených
vlastností, tolerancie voči glyfozátu a ochranou proti hmyzu. Tieto vlastnosti predstavujú len
zanedbateľné riziko smerom k perzistencii, invazívnosti alebo väčšej konkurencieschopnosti
kukurice NK603 x MON 810. Je veľmi nepravdepodobné, aby sa táto kukurica líšila od
konvenčnej kukurice, napr. jej priamym alebo nepriamym súperením o prírodné zdroje, akými
sú pôda, voda alebo svetlo. Je možné konštatovať, že potenciál kukurice NK603 × MON 810
zpôsobiť škodlivé environmentálne účinky na necieľové rastliny, prostredníctvom súperenia o
prírodné zdroje, je zanedbateľný.
Necieľové stavovce
Ako už bolo diskutované v predchádzajúcom bode d, potenciál možných priamych či
nepriamych, okamžitých alebo oneskorených škodlivých účinkov, prostredníctvom interakcie
s necieľovými bezstavovcami, necieľovými rastlinami, alebo cieľovými organizmami, je
zanedbateľný. Nie sú očakávané žiadne nepriame škodlivé trofické účinky na populačnú
dynamiku stavovcov, ktorí by mohli interagovať alebo akokoľvek ináč závisieť na týchto
(vyššie uvedených) organizmoch. Zanedbateľný potenciál priamych škodlivých účinkov na
stavovce bol už skôr demonštrovaný na základe rozsiahlych údajov o zdravotnej nezávadnosti
proteínov CP4 EPSPS a Cry1Ab (Harrison et al., 1996; Naylor, 1992). Toto potvrdzujú tiež
výsledky kŕmnej štúdie, uskutočnené na rýchlo rastúcich brojleroch, ktoré boli kŕmené zrnom
kukurice NK603 × MON 810 (Taylor et al., 2003). Výsledky zhodne dokazujú absenciu
priamych alebo oneskorených škodlivých účinkov CP4 EPSPS alebo Cry1Ab na testovaných
zvieratách. Je veľmi nepravdepodobné, že by kukurica NK603 × MON 810 alebo jej
exprimované proteíny CP4 EPSPS a Cry1Ab mohli pôsobiť akékoľvek okamžité, alebo
oneskorené škodlivé účinky na voľne žijúcich zvieratách, ktoré sú v blízkosti pokusných
plôch, alebo dokonca konzumujúcich kukuričné rastliny.
Kukurice NK603 × MON 810 a konvenčná kukurica, sú s ohľadom na ich biologické a
agronomické vlastnosti ekvivalentné. Je možné teda konštatovať, že ekologické interakcie
kukurice NK603 × MON 810, s necieľovými organizmami prostredia, sa nelíšia od interakcií
konvenčnej kukurice. Potenciálna expozícia necieľových organizmov CP4 EPSPS nevytvára
mechanizmus, ktorý by mohol spôsobovať škodlivé účinky. Vzhľadom k vysoko selektivnej
insekticídnej vlastnosti proteínu Cry1Ab na larvy cieľových lepidopter, je možné považovať
potenciál škodlivých účinkov na necieľové organizmy za zanedbateľný. Environmentálne
riziká vyplývajúce z ekologických interakcií necieľových organizmov s kukuricou NK603 ×
MON 810 sú týmto zanedbateľné. Niektoré štúdie s glyfozát-tolerantnou kukuricou uvádzajú,
že vlastnosť tolerancie ku glyfozátu môže pozitívne pôsobiť na výskyt užitočného hmyzu
vzhľadom k nárastu množstva hmoty burín v parcelách, kde se aplikoval glyfozát neskôr po
vzídení burín (Hough-Goldstein et al., 2002). Podobne aj selektívna vlastnosť ochrany proti
škodlivému hmyzu v kukurici NK603 x MON 810 môže priniesť významné výhody, (skôr
než riziká pre necieľové organizmy) v rámci „poľného“ a susediaceho ekosystému. Táto
vlastnosť kukurice umožňuje pestovateľom znížiť množstvo používaných širokospektrálnych
insekticídov, čo pozitívne ovplyvňuje prítomnosť užitočných druhov hmyzu daného
ekosystému.
Riziko možných okamžitých alebo oneskorených účinkov na životné prostredie spôsobené
priamymi alebo nepriamymi interakciami medzi NK603 x MO810 a necieľovými
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 28
organizmami je zanedbateľné, z tohto dôvodu nie je navrhovaná žiadna stratégia pre
menežment rizika.
f) Možné okamžité nebo oneskorené účinky na ľudské zdravie vyplývajúce z možných
priamych alebo nepriamych interakcií medzi geneticky modifikovanou vyššou rastlinou a
osobami prichádzajúcimi s ňou do styku
Kukurica NK603 × MON 810 je z hľadiska jej zloženia a zdravotnej nezávadnosti, v
podstate rovnocenná odrodám konvenčnej kukurice. Agronomické a fenotypové vlastnosti
tejto GM kukurice sa neodlišujú od kukurice konvenčnej s výnimkou jej genetickej
modifikácie (tolerancia voči glyfozátu a tolerancia voči hmyzu). Tieto nové vlastnosti sú
podmienené expresiou proteínov CP4 EPSPS a Cry1Ab. Teoreticky môže prípadná toxicita
alebo alergenicita súvisieť s týmito novými proteínmi, ktoré boli vložené do rodičovských
línií kukurice NK603 x MON 810. Expresia proteínov CP4 EPSPS a Cry1Ab predstavuje teda
vlastnosť GMVR, ktorá môže, aspoň teoreticky, pôsobiť nežiadúce účinky na bezpečnosť
zdravia pri práci, čo je hodnoteno v tejto časti.
Pokiaľ by proteíny exprimované kukuricou NK603 × MON 810 mali mať toxický alebo
alergénny potenciál, malo by to dôsledky z hľadiska zmien pravidiel bezpečnosti práce pri
manipulácii s kukuricou. Všetky možné zmeny bezpečnosti zdravia pri práci s modifikovanou
kukuricou musia byť vyhodnotené v porovnaní s kukuricou konvenčnou. Akékoľvek účinky
kukurice NK603 × MON 810 na bezpečnosť zdravia pri práci sú veľmi nepravdepodobné, a to
aj vzhľadom k tomu, že žiadne také účinky nie sú známe pre rodičovské línie NK603 a
MON 810.
Táto žiadosť je podávaná za účelom získania súhlasu k zavádzaniu kukurice NK603 x
MON 810 do životného prostredia. Osoby, ktoré budú v kontakte s touto kukuricou budú
pracovníci výskumu a technici. Kontakt s rastlinami alebo zrnom kukurice
NK603 × MON 810 sa neodlišuje od kontaktu (manipulácie) s kukuricou tradičnou.
Zdravotná nezávadnosť proteínov CP4 EPSPS a Cry1Ab bola demonštrovaná na základe a)
charakterizácie každého proteínu, b) porovnanie týchto proteínov so známymi alergénmi a
toxínmi, c) rýchleho rozkladu proteínov v simulovaných tráviacich systémoch, a d)
hodnotenia akútnej toxicity proteínov na laboratórnych potkanoch. V každom vyššie
uvedenom prípade neboli nájdené žiadne pripomienky vzhľadom k možným škodlivým
účinkom na zdravie človeka.
Popri rozsiahlom testovaní kukurice NK603 × MON 810 v rámci poľných pokusov v USA
a v EU, bola od roku 2002 pestovaná táto kukurica v Severnej Amerike v komerčných
podmienkach. Všetky tieto skúsenosti potvrdzujú, že riziká bezpečnosti zdravia pri práci,
ktorá by súvisela s pestovaním, skladovaním, manipuláciou, spracovaním a skrmovaním
kukurice NK603 × MON 810, vrátane ich rodičovských línií, sa neodlišujú od rizík spojených
s konvenčnou kukuricou.
Na základe skúseností z oblastí, kde je NK603 × MON 810 komerčne využívaná, je
možné konštatovať, že riziko pre človeka, ktorý príde do kontaktu s touto GM kukuricou sa
neodlišuje od rizika, vyplývajúceho z kontaktu s kukuricou tradičnou.
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých nebo oneskorených účinkov na ľudské
zdravie vyplývajúce z možných priamych alebo nepriamych interakcií medzi NK603 × MON
810 a osobami prichádzejúcimi s ňou do styku je zanedbateľné, nie je navrhovaná žiadna
stratégia pre menežment tohto rizika.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 29
g) Možné okamžité alebo oneskorené účinky na zdravie zvierat a dôsledky pre potravinový
reťazec vyplývajúce z konzumácie geneticky modifikovaného organizmu a akýchkoľvek
výrobkov, ktoré sú z nich odvodené ak sa plánujú použiť ako živočíšne krmivo
Nové proteíny CP4 EPSPS a Cry1Ab v kukurici NK603 x MON 810, prestavujú pre
geneticky modifikovanú vyššiu rastlinu vlastnosti, ktoré môžuu, apoň teoreticky, spôsobiť
škodlivé účinky smerom k zdravotnej nezávadnosti krmiva. Táto žiadosť je podávaná pre
získanie povolenia k uskutočneniu poľných pokusov a nezahŕňa použitie vyprodukovaného
materiálu pre bežné kŕmenie.
Významné zmeny nutričnej hodnoty, alebo zdravotnej nezávadnosti vyplývajúce z
použitia tejto kukurice ako krmiva, môžu mať potenciálne za následok zmenu vlastností
zvierat ako je napr. zmena rastu, úžitkovosti, produkcia mlieka alebo zhoršenie zdravia
chovaných zvierat. Akékovek nežiadúce účinky kukurice NK603 × MON 810 s ohľadom na
zdravotnú nezávadnosť krmiva sú veľmi nepravdepodobné; žiadne také účinky neboli
pozorované ani u rodičovských línií NK603 a MON 810.
Na základe storočí skúseností s tradičnou kukuricou v Európe je možné považovať
potenciál vzniku škodlivých účinkov kukurice, na zdravie kŕmených zvierat, za zanedbateľný.
NK603 × MON 810 je vo svojej podstate zhodná s kukuricou tradičnou, s výnimkou
vnesených vlastností – tolerancie ku glyfozátu a škodcom. Nezávadnost proteínov CP4
EPSPS a Cry1Ab, ktoré sú nositeľmi týchto vlastností, už bola zodpovedaná v rámci žiadostí
Monsanta pre NK603 (C/ES/00/01) a MON 810 (C/FR/95/12-02).
Hybrid kukurice NK603 × MON 810 obsahuje vlastnosti vložené do kukurice NK603 a
MON 810. Vzhľadom k tomu, že nie sú preukázané významné interakcie medzi CP4 EPSPS a
Cry1Ab, je možné vyvodiť záver, že zdravotná nezávadnosť proteínov, ktoré sú exprimované
samostatne v rodičovských líniách NK603 a MON 810, nie je u hybrida NK603 × MON 810
zmenená. Z toho vyplýva, že kukurice NK603 × MON 810 použitá ako krmivo, je rovnako
bezpečná ako konvenčná kukurice. Výsledky 42-dennej štúdie na brojleroch potvrdzujú
bezpečnosť kukurice NK603 × MON 810 (vrátane jej obsahových zložiek) ako krmiva,
vrátane proteínov CP4 EPSPS a Cry1Ab, ktorých nízky obsah byl nájdený v zrnách kukurice
NK603 × MON 810 (Taylor et al., 2003). Skúsenosti s chovanými zvieratami, ktoré boli
kŕmené kukuricou NK603 × MON 810 (napr. v Severnej Amerike od roku 2002), neposkytujú
žiadne informácie o potenciálnych škodlivých účinkoch na tieto zvieratá.
Táto žiadosť je určená pre nakladanie s geneticky modifikovanou kukuricou v režime
zavádzania do životného prostredia (poľné pokusy) a nezahŕňa bežné krmivárske využitie
vyprodukovaného zrna (prípadne iného biologického materiálu kukurice). Aj tak však riziko
NK603 × MON 810, pre krmivárske, ale i potravinárske využitie, je možné považovať za
zanedbateľné. Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých alebo oneskorených účinkov
na zdravie zvierat a dôsledky pre potravové reťazce vyplývajúce z konzumácie
NK603 × MON 810 bolo vyhodnotené ako zanedbateľné, nie je navrhovaná žiadna stratégia
pre menežment tohto rizika.
h) Možné okamžité alebo oneskorené účinky na biogeochemické procesy vyplývajúce z
možných priamych a nepriamych interakcií geneticky modifikovaného organizmu a cieľových
a necieľových organizmov v blízkosti uvoľnenia
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 30
Pestovanie kukurice má priamy vplyv na biogeochemické procesy prostredníctvom
kultivácie pôdy, hnojenia a prípadne aj založením monokultúry. NK603 × MON 810 sa
neodlišuje od tradičnej kukurice, má rovnakú morfológiu, vývoj, výnos, schopnosť
rozširovania, citlivosť k chorobám a škodcom. Vplyv NK603 × MON 810 na úroveň živín
v pôde je tiež rovnaký ako pri kukurici tradičnej, geneticky nemodifikovanej. Teoreticky by
potenciálna expozícia necieľových organizmov, ktoré sú súčasťou biogeochemických
procesov, voči proteínom CP4 EPSPS a Cry1Ab v NK603 × MON 810, mohla byť
vlastnosťou GMVR, ktorá môže mať priamy škodlivý účinok na biogeochemické procesy.
Potenciálna toxicita proteínov zdedených v kukurici NK603 × MON 810 pre
dekompozítory alebo detritivorné organizmy môže ovplyvňovať biogeochemické procesy, na
ktorých sa tieto organizmy zúčastňujú a zmeniť kolobeh živín daného prostredia. Toto je však
veľmi nepravdepodobné, hybrid NK603 × MON 810 bol vytvorený konvenčným krížením
línií NK603 a MON 810, každá exprimujúca daný proteín samostatne; žiadne také účinky
pre tieto rodičovské línie neboli opísané.
V priebehu svojho životného cyklu na poli, kukurica NK603 × MON 810 interaguje
s množstvom necieľových bezstavovcov, ktorí sa podieľajú na biogeochemických procesoch v
pôde. Bolo demonštrované, že proteíny CP4 EPSPS a Cry1Ab, ktoré sú exprimované v
kukurici NK603 × MON 810, predstavujú zanedbateľné riziko škodlivých účinkov
prostredníctvom priamych alebo nepriamych interakcií s necieľovými organizmami, vrátane
predstaviteľov detrivorných organizmov, ktoré sa zúčastňujú rozkládacích procesov v pôde
(viď body d, e).
Populácie baktérií a húb sú veľmi dôležité pre udržanie dobrého zdravotného stavu a
kvality pôdy. Společenstvá pôdnych mikroorganizmov, ktoré sprostredkovávajú
biogeochemické procesy sú vysoko komplexné a často charakterizované vysokou diverzitou
mikroorganizmov (Tiedje et al., 1999). Diverzita a abundancia týchto organizmov, ich
mikrobiálne procesy sú významne ovplyvňované biotickými faktormi (dynamika a vlastnosti
spoločenstiev), abiotickými faktormi (druh a štruktúra pôdy, vodná kapacita, environmentálne
podmienky, pH) a využívaním pôdy (technológie obrábania pôdy, plodina a predplodiny).
Agronomické operácie ako napr. hnojenie alebo spôsoby pestovania majú obrovský vplyv na
populácie mikroorganizmov, skladbu druhov, kolonizáciu a biochemické procesy (Alexander,
1961). Poľnohospodárske prostredie sa vyznačuje veľkou variabilitou mikrobiálnych
populácií.
Aj keď proteíny CP4 EPSPS a Cry1Ab, prítomné v rozkladajúcej sa hmote
NK603 × MON 810 sú považované za novo produkované proteíny v kukurici, nie sú nové pre
pôdne prostredie. Gény cp4 epsps a Cry1Ab, ktoré boli použité pre genetickú modifikáciu
tejto kukurice, boli získané z genómu dvoch známych pôdnych baktérií: Agrobacterium sp.
(kmeň CP4) a Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki. Proteíny CP4 EPSPS patria do dobre
charakterizovanej skupiny proteínov EPSPS, ktoré sú bežne prítomné v baktériách, hubách,
riasach a všetkých vyšších rastlinách. Väčšina dekomposítorov vlastne produkuje vlastné
proteíny EPSPS. Dekomposítori a interagujúce pôdne detritofágy sú tak vystavené dlhodobo
rôznym prirodzene sa vyskytujúcim EPSPS proteínom, takže nie je dôvod sa domnievať, že
by nejaký EPSPS proteín mohol negatívne ovplyvňovať procesy dekompozície. Toxický
mechanizmus proteínu Cry1Ab bol dôkladne opísaný a je známe, že je vysoko špecifický pre
larvy konkrétneho hmyzu, škodcov z radu motýľov (Lepidoptera). Potenciálna účinnosť tohto
proteínu voči mikrooganizmom je zanedbateľná. Naviac je možné konštatovať, že proteín
Cry1Ab sa v pôde rýchlo rozkladá (Sims a Holden, 1996, Palm et al., 1994, West et al., 1984;
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 31
West, 1984; a Pruett et al., 1980). Rýchlosť rozkladu je ďalším podporným faktom absencie
škodlivých účinkov Cry1Ab na organizmy, podieľajúce sa na dekompozícii, a na necieľové
organizmy v pôde všeobecne. Komerčné skúsenosti z pestovania rôznych CP4 EPSPS
produkujúcich glyfozát tolerantných plodín a Cry1Ab produkujúcich insekt-tolerantných
plodín neodhalili žiadne škodlivé alebo nežiadúce účinky na biogeochemické procesy alebo
na úrodnosť pôdy.
Je veľmi nepravdepodobné, že by existoval akýkoľvek rozdiel medzi NK603 × MON 810
a konvenčnou kukuricou s ohľadom na ich priamy vplyv na úrodnosť pôdy. Je tiež veľmi
nepravdepodobné, že by priama alebo nepriama interakcia medzi touto kukuricou a
dekomposítormi alebo detritivornými organizmami v prostredí, mohla spôsobiť akékoľvek
priame alebo oneskorené škodlivé účinky na procesy dekompozície alebo na kolobeh živín v
pôde. Environmentálne riziko prejavu nežiadúcich účinkov na biogeochemické procesy,
spôsobené interakciou NK603 × MON 810 s cieľovými alebo necieľovými (pôdnymi)
organizmami, je zanedbateľné.
Glyfozát tolerantné plodiny (vrátane NK603 × MON 810) poskytujú pestovateľom
možnosť novej kontroly zaburinenia prostredníctvom použitia glyfozátu v kultivovanej
plodine. Glyfozát je známy ako častý nástroj používaný v technológiách minimálneho
spracovania pôdy, ktoré majú pozitívny vplyv na životné prostredie. Je známe, že tieto
minimalizačné technológie napr. znižujú riziko erózie pôdy a vyplavovanie živín do okolitého
prostredia. Je možné predpokladať, že vplyv minimalizačných technológií na biogeochemické
procesy bude skôr pozitívny. Je možné tiež predpokladať, že použitie glyfozátu v plodinách
ako je NK603 × MON 810 podporí rozšírenie týchto pôdoochranných technológií.
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých, alebo oneskorených účinkov na
biogeochemické procesy vyplývajúce z možných priamych a nepriamych interakcií
NK603 × MON 810 a cieľových a necieľových organizmov v okolí zavádzania GMO do
životného prostredia je možné považovať za zanedbateľné, nie je navrhovaná žiadna stratégia
pre menežment tohto rizika.
i) Možné okamžité alebo oneskorené priame a nepriame účinky na životné prostredie v
dôsledku použitia špecifických kultivačných, pestovateľských a zberových techník použitých
v súvislosti s geneticky modifikovanými vyššími rostlinami v prípade, že sa tieto techniky
líšia od techník bežne používaných pri nakladaní s zodpovedajúcimi nemodifikovanými
vyššími rastlinami
V porovnaní s konvenčnou kukuricou, je akákoľvek z nových vlastností hybridu kukurice
NK603 × MON 810 obmedzená len na toleranciu voči glyfozátu a ochranu proti hmyzu tak,
ako boli tieto vlastnosti zdedené z rodičovských línií NK603 a MON 810. Pokiaľ by genetické
informácie vložené do GMVR mohli zmeniť jej agronomické alebo environmentálne
vlastnosti a to spôsobom, že by testovanie týchto plodín v poľných podmienkach vyžadovalo
použitie nejakých špecifických postupov pestovania, následnej starostlivosti či spôsobe zberu,
odlišné od bežne používaných agronomických postupov, potom by tieto nové alebo špecifické
techniky mohli spôsobiť nežiadúce účinky na životné prostredie.
Pokiaľ by bolo nezvyhnutné zabezpečiť iný spôsob pestovania, následnej starostlivosti a
techniky zberu pre zabezpečenie úspešnej realizácie plánovaných pokusov, potom by také
nové techniky mohli ovplyvniť, aspoň teoreticky, biotické alebo abiotické vlastnosti
prostredia, v ktorom je plodina pestovaná.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 32
Kukurice NK603 × MON 810 je zhodná s kukuricou tradičnou (s výnimkou vlastnosti
tolerancie ku glyfozátu a ochrany proti škodlivému hmyzu) a tak nevyžaduje žiadne
špecifické pestovateľské, zberové alebo spracovateľské techniky. Možnosť použitia glyfozátu
v rastúcej plodine je možné považovať za nový nástroj regulácie zaburinenia. V súlade so
smernicou Rady 91/414 EHS je možné definovať potenciál možných okamžitých alebo
oneskorených, priamych alebo nepriamych účinkov na životné prostredie vzhľadom
k použitiu tohto herbicídu v NK603 za zanedbateľný. Z informácií poskytnutých v Annexe II
súboru údajov pre účinnú látku glyfozát podľa smernice 91/414/EHS vyplýva, že
doporučované aplikácie tohto produktu v glyfozát tolerantných plodinách nevytvárajú žiadne
nové riziká, ktoré by boli neakceptovateľné ako pre človeka, tak aj pre životné prostredie.
Glyfozát bol preto zaradený do „európskeho“ zoznamu účinných látok používaných v ochrane
rastlín (podľa smernice 91/414/EHS, Annex I).
Záverom je možné konštatovať, že neboli identifikované žiadne vlastnosti geneticky
modifikovanej kukurice, ktoré by boli škodlivé voči životnému prostrediu, spôsobenému
zmenou špecifických pestovateľských, zberových alebo spracovateľských techník. Kultivácia,
vedenie alebo zber spojené s plánovanými poľnými pokusmi s NK603 × MON 810 pôsobia
na životné prostredie rovnako ako kultivácia akejkoľvek inej kukurice.
Pestovanie NK603 x MON 810 môže mať pozitívny vplyv ako v oblasti herbicídnej
ochrany tak aj smerom k životnému prostrediu (viď bod h, v spojení s pôdoochrannými
minimalizačnými technológiami spracovania pôdy). Glyfozát má prijateľné ekotoxigologické
vlastnosti (viď zápis glyfozátu na Annex I , v rámci smernice 91/414/EHS).
Glyfozát-tolerantná kukurica môže priniesť pestovateľom:
 spôsob regulácie zaburinenia pomocou širokospektrálneho herbicídu
 novú účinnú látku pre ošetrenie behom rastu plodiny
 zvýšenú flexibilitu ošetrovania ( podľa aktuálneho stavu zaburinenia)
 nákladovo efektívny spôsob ochrany
 unikátnu kompatibilitu so systémami minimálneho spracovania pôdy (pôdoochranné
technológie).
Pôdoochranné technológie pozitívne ovplyvňujú kvalitu pôdy, vodný režim, znižujú riziko
pôdnej erózie, vyplavovanie živín a pesticídov do povrchových vôd, vylepšujú prostredie pre
rad organizmov, znižujú produkciu oxidu uhličitého a spotrebu pohonných hmôt (Chevrier a
Barbier, 2002; Dies Jambrino a Fernandez-Anero, 1997; Edwards et al., 1988; Hebblethwaite,
1995; Reicosky et al., 1995; Ruiz et al., 2001; Warburton and Klimstra, 1984). Ďalšie možné
vlastnosti vyplývajúce z pestovania tejto kukurice prostredníctvom jej odolnosti voči
škodlivému hmyzu zahŕňajú: 1) bezpečný spôsob regulácie cieleného škodcu, pri zachovaní
užitočného hmyzu; 2) potenciál zníženia množstva používaných chemických
širokospektrálnych insekticídov (Rice a Pilcher, 1999); 3) vhodnosť v systéme integrovanej
ochrany rastlín a udržateľnými spôsobmi poľnohospodárskeho hospodárenia; 4) možné
zníženie obsahu mykotoxínov ako sú fumonisíny v kukuričnom zrne (Munkvold et al.,1999;
Masoero et al., 1999).
Vzhľadom k tomu, že riziko možných okamžitých alebo oneskorených priamych a
nepriamych účinkov na životné prostredie v dôsledku použitia špecifických ppestovateľských,
zberových alebo spracovateľských techník pre NK603 × MON 810 je zanedbateľné, nie je
navrhovaná žiadna stratégia pre menežment tohto rizika.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 33
V Piešťanoch, dňa 21.1. 2009
…………………………….........
doc. RNDr. Ján Kraic, PhD.
riaditeľ VÚRV Piešťany
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 34
Literatura
Tu je uvedený rozsiahly prehľad literatúry, ktorý môže slúžiť pre prípadné ďalšie štúdium
problematiky. Text dokumentu sa neodvoláva na všetky tu uvedené citácie, čo by nemalo byť
považované za nedostatok, ale za vyber z prehľadu literatúry relevantnej pre zostavenie
dokumentu. Prehľad literatúry obsahuje 128 referencií.
AGPM. (1999) Dispersion du pollen en production de mais consommation. Etude réalisée
dans le cadre de comité de biovigilance.
Alexander, M. (1961) Introduction to soil microbiology. John Wiley and Sons.
Anderson, P., Hellmich, R. and Lewis, L. (2000) Bt pollen and monarch butterflies: research
update. Joint Annual Meeting: Entomological Society of Canada and Entomological
Society of America, To be published.
Anglade, P. (1972) Les Sesamia. Entomologie appliqué à l'agriculture. II, Lépidoptéres, II,
1389-1400.
Aronson, A.I., Beckman, W. and Dunn, P. (1986) Bacillus thuringiensis and related insect
pathogens. Microbiol. Rev. 50, 1, 1-24.
Bakan, B., Mecion, D., Richard-Molard, D. and Cahagnier, B. (2002) Fungal growth and
Fusarium Mycotoxin content in isogenic traditional maize and genetically modified
maize grown in France and Spain. J. Agric. Food Chem., 50, 728-731.
Baum, J.A. (1998) Transgenic Bacillus thuringiensis. Phytoproction, 79, 127-130.
Baum, J.A., Johnson, T.B. and Carlton, B.C. (1999) Bacillus thuringiensis natural and
recombinant bioinsecticide products. Methods in biotechnology, 5: Biopesticides: use
and delivery, 189-209.
Betz, F.S., Hammond, B.G. and Fuchs, R.L. (2000) Safety and advantages of Bacillus
thuringiensis-protected plants to control insect pests. Reg. Toxicology and
Pharmacology, 32, 156-173.
Beck, E., Ludwig, G., Auerswald, E.A., Reiss, B. and Schaller, H. (1982) Nucleotide
sequence and exact localization of the neomycin phosphotransferase gene from
transposon Tn5. Gene, 19, 327-36.
Bevan, M., Barnes, W.M. and Chilton, M.D. (1983) Structure and transcription of the
nopaline synthase gene region of T-DNA. Nucleic Acids Res., 11, 369-385.
Bodet, J.M., Straebler, M. and Broucqsault, L.M. (1994) Type de jachère et couvert. Receuil
des communications du colloque "Jachères 94", 19-41.
Brown, S.M. and Santino, C.G. (1995) Enhanced expression in plants. United States Patent,
Patent number 5.424.412.
Bulla, L.A., Kramer, K.J. and Davidson, L.I. (1977) Characterization of the entomocidal
parasporal crystal of Bacillus thuringiensis. Journal of Bacteriology, 375-383.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 35
Cantwell, G.E., Lehnert, T. and Fowler, J. (1972) Are biological insecticides harmful to the
honey bee? American bee journal, 294-296.
Castanera, P. (1986) Plagas del Maiz. IV Jornadas Técnicas sobre el Maiz, Lérida, Plaga, 1-
24.
Chevrier, A. and Barbier, S. (2002) Performances économiques et environnementales des
techniques agricoles de conservation des sols. Création d'un référentiel et premiers
résultats (Mémoire de fin d'études). Institut National de la Recherche Agronomique de
Versailles-Grignon. Association pour la Promotion d'une Agriculture Durable.
Commission Decision. (2004) Commission Decision of 19 July 2004 concerning the placing
on the market, in accordance with Directive 2001/18/EC of the European Parliament and
the Council, of a maize product (Zea mays L. line NK603) genetically modified for
glyphosate tolerance. Official Journal 295/35, 2004/643/EC.
Commission Decision. (2005) Commission Decision of 3 March 2005 authorising the placing
on the market of foods and food ingredients derived from genetically modified maize
line NK603 as novel foods or novel food ingredients under Regulation (EC) No
258/97 of the European Parliament and of the Council. Official Journal 2005/448/EC.
Craig, W.F. (1977) Production of hybrid corn seed. Corn and Corn Improvement, 671-719.
Crickmore, N., Zeigler, D.R., Feitelson, J., Schnepf, E., Van Rie, J., Lereclus, D., Baum, J.
and Daen, D.H. (1998) Revision of the nomenclature for the Bacillus thuringiensis
pesticidal crystal proteins. Microbiology and Molecular Biology Reviews, 62, 807-813.
Devos, Y., Reheul, D. and De Schrijver, A. (2005) Review: The co-existence between
transgenic and non-transgenic maize in the European Union: a focus on pollen flow
and cross fertilization. Environ. Biosatety Res., 4, 71-87.
Dicke, F.F. and Guthrie, W.D. (1988) The most important corn insects. Corn and Corn
Improvement, Third edition, 769-880.
Dulmage, H.T. (1981) Insecticidal activity of isolates of Bacillus thuringiensis and their
potential for pest control. Microbial control of pests and plant diseases 1970-1980.
Burger, H.D., Vol. 11, pp. 193-222.
Dies Jambrino, J.I. and Fernandez-Anero. (1997) Resultados en la recuperacion de la
biodiversidad en el Raco de l'Olla (Albufera de Valencia) tras la aplicacion selectiva
de un herbicida de baja peligrosidad. Bol. San. Veg. Plagas, 23, 27-37.
Donovan, W.P. (1991) CryIIIB crystal protein gene from Bacillus thuringiensis. United States
Patent, 5.073.632.
Dubelman, S., Ayden, B.R., Dudin, Y.A., Bookout, J.T. and Jiang, C. (2005) Aerobic Soil
Degradation of the CP4 EPSPS Protein. Monsanto Technical Report, MSL-19332.
Edwards, W.M., Norton, L.D. and Redmond, C.E. (1988) Characterizing macropores that
affect infiltration into notilled soil. J. Soil Sci., 52, 483-487.
EFSA. (2003a) Opinion of the Scientific Panel on genetically modified organisms on a
request from the Commission related to the notification (reference CE/ES/00/01) for the
placing on the market of herbicide-tolerant genetically modified maize NK603, for import
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 36
and processing, under Part C of Directive 2001/18/EC from Monsanto. The EFSA Journal,
Question No EFSA-Q-2003-003, 1-14.
EFSA. (2003b) Opinion of the scietific panel on genetically modified organisms on a request
from the Commission related to teh safety of foods and food ingredients derived from
herbicide-tolerant genetically modified maize NK603, for which a request for placing on
the market was submitted under Article 4 of the Novel Food Regulation (EC) No 258/97
by Monsanto. The EFSA Journal, Question No EFSA-Q-2003-002, 1-14.
EPA. (1988) Guidance for the reregistration of pesticide products containing Bacillus
thuringiensis as the active ingredient. NTIS PB 89-164198, 1-70.
English, L. and Slatin, S.L. (1992) Mode of action of delta-endotoxins from Bacillus
thuringiensis: a comparison with other bacterial toxins. J. Biochem. Molec. Biol., 22,
1-7.
Etzel, R.A. (2002) Mycotoxins. JAMA, 287, 425.
Flexner, J.L., Lighthart, B. and Croft, B.A. (1986) The effects of microbial pesticides on nontarget,
beneficial arthropods. Agriculture, ecosystems and environment, 16, 203-254.
Fraley, R.T., Rogers, S.G., Horsch, R.B., Sanders, P.R., Flick, J.S., Adams, S.P., Bittner,
M.L., Brand, L.A., Fink, C.L., Fry, J.S., Galluppi, G.R., Goldberg, S.B., Hoffmann,
N.L. and Woo, S.C. (1983) Expression of bacterial genes in plant cells. Proc. Natl.
Acad. Sci. USA, 80, 4803-7.
Goss, J.A. (1968) Development, physiology and chemistry of corn and wheat pollen. The
botanical review, 333-358.
Granval, P., Aliaga, R. and Soto, P. (1993) Effets des pratiques agricoles sur les lombriciens
(Lumbricidae), les bécassines des marais (Gallinago gallinago) et dans la valeur
pastorale du marais de la Dives (Calvados). Gibier Faune Sauvage, 10, 59-73.
Hallauer, A.R. (1995) Potential for outcrossing and weediness of genetically modified insect
protected corn.
Halsey, M.E., Remund, K.M., Davis, C.A., Qualls, M., Eppard, P.J. and Berberich, S.A.
(2005) Isolation of maize from pollen-mediated gene glow by time and distance. Crop
Sci., 45, 2172-2185.
Hansen, L. (1999) Non-target effects of Bt corn pollen on the monarch butterfly (Lepidoptera
Danaidae). Abstracts from the 54th Annual meeting North Central Branch of the
Entomological Society of America.
Harrison, L. A., M. R. Bailey, et al. (1996). “The expressed protein in glyphosate-tolerant
soybean, 5- enolypyruvylshikimate-3-phosphate synthase from Agrobacterium sp.
strain CP4, is rapidly digested in vitro and is not toxic to acutely gavaged mice.”
Journal of Nutrition 126(3): 728-740.
Hebblethwaite, J.F. (1995) The contribution of no-till to sustainable and environmentally
beneficial crop production: a global perspective. Conservation technology information
center, 1-11.
Hellmich, R.L., Lewis, L.C. and Pleasants, J.M. (2000a) Monarch feeding behavior and Bt
pollen exposure risks to monarch in Iowa. Presented at the USDA Monarch Workshop,
To be published.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 37
Hellmich, R.L., Lewis, L.C. and Pleasants, J.M. (2000b) Survival of monarch larvae in Bt and
non-Bt field corn. Presented at the USDA Monarch Data Review, To be published.
Herrero, M.P. and Johnson, R.R. (1980) High temperature stress and pollen viability of maize.
Crop Science, 20, 796-780.
Hillyard, J.R., Deng, M.Y. and Lirette, R.P. (2000) Molecular analysis to determine the
genetic stability of Roundup Ready® corn event NK603 across additional generations.
Monsanto Technical Report, MSL 17062.
Hicks, D. A. and P. R. Thomison (2004). “Corn Management.” Corn: Origin, History,
Technology, and Production Chapter 3.2: 481-522.
Hoekstra, F.A., Crowe, L.M. and Crowe, J.H. (1989) Differential desiccation sensitivity of
corn and Pennisetum pollen linked to their sucrose contents. Plant. cell and
environment, 12, 83-91.
Hofmann, C., P. Luthy, et al. (1988). “Binding of the delta endotoxin from Bacillus
thuringiensis to brush- border membrane vesicles of the cabbage butterfly (Pieris
brassicae).” Eur J Biochem 173(1): 85-91.
Hofmann, C., H. Vanderbruggen, et al. (1988). “Specificity of Bacillus thuringiensis deltaendotoxins
is correlated with the presence of high-affinity binding sites in the brush
border membrane of target insect midguts.” Proc. Natl. Acad. Sci. USA 85(21): 7844-
7848.
Hough-Goldstein, J., VanGessel, M. and Witmar, J. (2002) Manipulation of weed
communities to enhance ground-dwelling predator populations in corn. Poster
presentation at 2002 National meeting for the Entomological Society of America, Ft.
Launderdale, FL.
Huber, H.E. and Lüthy, P. (1981) Bacillus thuringiensis delta-endotoxin: composition and
activation. Pathogensis of invertebrate microbial diseases, 209-234.
Hussein, S. and Brasel, J.M. (2001) Toxicity, metabolism, and impact of mycotoxins on
humans and animals. Toxicology, 167, 101-134.
Huwig, A., Freimund, S., Käppeli, O. and Dutler, H. (2001) Mycotoxin detoxication of animal
feed by different adsorbents. Toxicology Letters, 122, 179-188.
Ignoffo, C.M. (1973) Effects of entomopathogens on vertebrates. Ann N Y Acad Sci, 217, 141-
72.
Jones, M.D. and Newell, L.C. (1948) Longevity of pollen and stigmas of grasses: buffalo
grass, Buchloe dactyloides (Nutt.) Engelm, and corn, zea mays L. Journal of Am. Soc.
of Agronomy, 40, 195-204.
Kania, J., Keck, P., Levine, E. and Sanders, P. (1995) Molecular Analysis of insect protected
maize line MON 810. Monsanto Technical Report, MSL 14382.
Kay, R., Chan, A., Daly, M. and McPherson, J. (1987) Duplication of CaMV 35S Promoter
sequences creates a strong enhancer for plant genes. Science, 236, 1299-1302.
Kiesselbach, T.A. (1949) The structure and reproduction of corn. Nebraska agricultural
experiment station bulletin, 161, 1-66.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 38
Klee, H.J., Muskopf, Y.M. and Gasser, C.S. (1987) Cloning of an Arabidopsis thaliana gene
encoding 5-enolpyruvylshikimate- 3-phosphate synthase: sequence analysis and
manipulation to obtain glyphosate-tolerant plants. Mol. Gen. Genet., 210, 437-42.
Klausner, A. (1984) Microbial insect control. Biotechnology, 408-419.
Krieg, A. and Langenbruch, G.A. (1981) Susceptibility of arthropod species to Bacillus
thuringiensis. In Burges, H.D. (ed.) Microbial control of pests and plant diseases
1970-1980, pp. 837-896.
Lamppa, G.K., Morelli, G. and Chua, N.H. (1985) Structure and developmental regulation of
a wheat gene encoding the major chlorophyll a/b-binding polypeptide. Mol. Cell. Biol.,
5, 1370-8.
Lonnquist, J.H. and Jugenheimer, R.W. (1943) Factors affecting the success of pollination in
corn. Journal of the American society of agronomy, 923-933.
Losey, J.E., Rayor, L.S. and Carter, M.E. (1999) Transgenic pollen harms monarch larvae.
Nature, 399, 214.
Luna, V., Figueroa, J.M., Baltazar, B.M., Gomez, R.L., Townsend, R. and Schoper, J.B.
(2001) Maize pollen longevity and distance isolation requirement for effective pollen
control. Crop Sci., 41, 1551-1557.
Ma, B.L., Subedi, K.D. and Reid, L.M. (2004) Crop ecology, management & quality - extent
of cross-fertilization in maize by pollen from neighboring transgenic hybrids. Crop
Sci, 44, 1273-1282.
MacIntosh, S.C., Stone, T.B., Sims, S.R., Hunst, P.L., Greenplate, J.T., Marrone, P.G., Perlak,
F.J., Fischhoff, D.A. and Fuchs, R.L. (1990) Specificity and efficacy of purified
Bacillus thuringiensis proteins against agronomically important insects. J. Invertebr.
Pathol., 56, 258-66.
Magg, T., Melchinger, A.E., Klein, D. and Bohn, M. (2002) Relationship between European
corn borer resistance and concentration of mycotoxins produced by Fusarium spp. in
grains of transgenic Bt maize hybrids, their isogenic counterparts, and commercial
varieties. Plant Breeding, 121, 146-454.
Mamarot, J. and Rodriguez, A. (1994) Etude du salissement des sols par la jachère en région
Midi-Pyrénées. Recueil des communications du colloque "Jachères", 107-111.
Masoero, F., Moschini, M., Rossi, F., Prandini, A. and Pietri, A. (1999) Nutritive value,
mycotoxin contamination and in vitro rumen fermentation of normal and genetically
modified corn (Cry1A(B)) grown in northern Italy. Maydica, 44, 205-209.
Matsuoka, M., Ka, Y., Tanaka, Y., Ozeki, Y. and Moto, N. (1987) Nucleotide sequence of
cDNA encoding the small subunit of ribulose-1,5-bisphosphate carboxylase from
maize. J. Biochem, 102, 673-676.
Melamed-Madjar, V. and Tam, J. (1980) Safety to nontarget invertebrates of Lepidopteran
strains of Bacillus thuringiensis and their beta-exotoxins. Safety of Microbial
Insecticides, 149-168.
Melin, B.E. and Cozzi, E.M. (1990) Safety to nontarget invertebrates of lepidopteran strains
of Bacillus thuringiensis and their Beta exotoxins. Safety of microbial insecticides,
149-167.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 39
McElroy, D., Blowers, A.D., Jenes, B. and Wu, R. (1991) Construction of expression vectors
based on the rice actin 1 (Act1) 5' region for use in monocot transformation. Mol Gen
Genet, 231, 150-60.
McElroy, D., Zhang, W., Cao, J. and Wu, R. (1990) Isolation of an efficient actin promoter
for use in rice transformation. Plant Cell, 2, 163-171.
McElwain, E.F. and Spiker, S. (1989) a wheat cDNA clone which is homologous to the 17 kd
heat-shock protein gene family of soybean. Nucleic Acids Res., 17, 1764.
Messeguer, J. (2003) Gene flow assessment in transgenic plants. Review of Plant
Biotechnology and Applied Genetics, 73, 201-212.
Munkvold, G. (2002) Nontarget effects of Bt corn on pathogenic and toxigenic fungi. Leopold
Center for sustainable Agriculture, 11, 42-44.
Munkvold, G.P., Hellmich, R.L. and Rice, L.G. (1999) Comparison of fumonisin
concentrations in Kemels of transgenic Bt Maize hybrids and non-transgenic hybrids.
Plant disease, 83, 130-138.
Munkvold, G.P., Hellmich, R.L. and Showers, W.B. (1997) Reduced Fusarium ear rot and
symptomless infection in kernels of maize genetically engineered for European corn
borer resistance. Phytopathology, 87, 1071-1077.
Noteborn, H.P. and Kuiper, H.A. (1994) Safety assessment strategies for genetically modified
plant products: a case study of Bacillus thuringiensis-toxin tomato. Biosafety of foods
derived by modern biotechnology, BATS.
Naylor, M.W. (1992) Acute oral toxicity study of Btk HD-1 tryptic core protein in albino
mice. Monsanto Technical Report, MSL 11985.
Odell, J.T., Nagy, F. and Chua, N.H. (1985) Identification of DNA sequences required for
activity of the cauliflower mosaic virus 35S promoter. Nature, 313, 810-812.
OECD. (2002) Consensus document on compositional considerations for new varieties of
maize (Zea mays): key food and feed nutrients, anti-nutrients and secondary plant
metabolites. Organization of European Cooperation and Development, Series on the
Safety of Novel Foods and Feeds, OECD ENV/JM/MONO (2002)25.
OECD. (2003) Series on harmonisation of Regulatory Oversight in Biotechnology, No. 27.
Consensus document on the biology of Zea mays subsp. mays (Maize). OECD
document, ENV/JM/MONO(2003)11.
Orr, D.R. and Landis, D.A. (1997) Oviposition of European corn borer (Lepidoptera:
Pyralidae) and impact of natural enemy populations in transgenic versus isogenic corn.
Biological and microbiological control, 90, 905-909.
Padgette, S.R., Re, D.B., Barry, G.F., Eichholtz, D.E., Delannay, X., Fuchs, R.L., Kishore,
G.M. and Fraley, R.T. (1996) New weed control opportunities: development of
soybeans with a Roundup Ready gene. CRC Handbook, 4, 53-84.
Palm, C.J., Schaller, D.L., Donegan, K.K. and Seidler, R.J. (1996) Persistence in soil of
transgenic plant produced Bacillus thuringiensis var. kurstaki delta-endotoxin.
Can.J.Microbiol., 42, 1258-1262.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 40
Palm, C.J., Donegan, K., Harris, D. and Seidler, R.J. (1994) Quantification in soil of Bacillus
thuringiensis var. kurstaki delta-endotoxin from transgenic plants. Molecular Ecology,
3, 145-151.
Pleasants, J.M., Hellmich, R.L., Dively, G.P., Sears, M.K., Stanley-Horn, D.E., Mattila, H.R.,
Foster, J.E., Clark, T.L. and Jones, G.D. (2001) Corn pollen deposition on milkweeds
in and near cornfields. Proc. Natl. Acad. Sci. USA, 98, 11919-11924.
Pilcher, C.D., Obrycki, J.J., Rice, M.E. and Lewis, L.C. (1997) Preimaginal development,
survival and field abundance of insect predators on transgenic Bacillus thuringiensis.
Biological control, 26, 446-454.
Pruett, C.J.H., Burges, H.D. and Wyborn, C.H. (1980) Effect of exposure to soil on potency
and spore viability of Bacillus thuringiensis. J. Invertebr. Pathol., 35, 168-174.
Puchta, H. (1999) Double-strand break-induced recombination between ectopic homologous
sequences in somatic plant cells. Genetics, 152, 1173-1181.
Raynor, G.S., Ogden, E.C. and Hayes, J.V. (1972) Dispersion and deposition of corn pollen
from experimental sources. Agronomy Journal, 64, 420-427.
Reicosky, D.C., Kemper, W.D., Langdale, G.W., Douglas, C.L. and Rassmussen, P.E. (1995)
Soil organic matter changes resulting from tillage and biomass production. J. Soil and
Water Cons., 50, 253-261.
Rice, M.E. and Pilcher, C.D. (1999) Bt corn and insect resistance management: farmer
perceptions and educational opportunities. a poster presented at the 1999 meeting of
the Entomological Society of America.
Rochester, D.A., Winer, J.A. and Shah, D.M. (1986) The structure and expression of maize
genes encoding the major heat shock protein, hsp 70. The EMBO journal, 5, 451-458.
Rogers, S.G. (2000) Promoter for transgenic plants. United States Patent, Patent number
6.018.100.
Rossman, E.C. (1949) Freezing injury of inbred and hybrid maize seed. Agronomy Journal,
574-583.
Ruiz, P., Novillo, C., Fernandez-Anero, J. and Campos, M. (2001) Soil arthropods in
glyphosate tolerant and isogenic maize lines under different soil/weed management
practices. 1st World Congress on Conservation Agriculture.
Sacchi, V.F., Parenti, P., Hanozet, G.M., Giordana, B., Lüthy, P. and Wolfersberger, M.G.
(1986) Bacillus thuringiensis toxin inhibits K+ -gradient-dependent amino acid
transport across the brush border membrane of Pieris brassicae midgut cells. FEBS
Letters, 204, 213-218.
Sears, M. and Stanley-Horn, D. (2000) Impact of Bt corn pollen on monarch butterfly
populations. 6th International Symposium on the Biosafety of Genetically Modified
Organisms.
Shaw, R.H. (1988) Climate requirement. Corn and Corn Improvement, 609-638.
Sims, S.R. and Holden, L.R. (1996) Insect bioassay for determining soil degradation of
Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki CryIA(b) protein in corn tissue. Environmental
entomology, 25, 659-664.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 41
Southern, E.M. (1975) Detection of specific sequences among DNA fragments separated by
gel electrophoresis. J. Mol. Biol., 98, 503-517.
Taylor, M.L., Hartnell, G.F., Riordan, S.G., Nemeth, M.A., Karunanandaa, K., George, B. and
Astwood, J.D. (2003) Comparison of broiler performance when fed diets containing
grain from Roundup Ready (NK603), YieldGard x Roundup Ready (MON 810 x
NK603), non-transgenic control, or commercial corn. Poultry Science, 82, 443-453.
Tiedje, J.M., Asuming-Brempong, S., Nusslein, K., Marsh, T.L. and Flynn, S.J. (1999)
Opening the black box of soil microbial diversity. Appl. Soil Ecol., 13, 109-122.
Van Rie, J., S. Jansens, et al. (1989). “Specificity of Bacillus thuringiensis delta-endotoxinsimportance
of specific receptors on thebrush border membrane of the mid-gut of target
insect.” Eur. J. Biochem. 186: 239-247.
Van Rie, J., S. Jansens, et al. (1990). “Receptors on the brush border membrane of the insect
midgut as determinants of the specificity of Bacillus thuringiensis Delta-endotoxins.”
Applied and environmental microbiology: 1378-1385.
Van Mellaert, H., Van Rie, J., Hofmann, C. and Reynaerts, A. (1988) Insectidical crystal
proteins from Bacillus thuringiensis: mode of action and expression in transgenic
plants. Conference on biotechnology, Biological pesticides and novel plant-pest
resistance for insect pest management.
Vinson, S.B. (1989) Potential impact of microbial insecticides on beneficial arthropods in the
terrestrial environment. Safety of Microbial Insecticides, 43-64.
Vieira, J. and Messing, J. (1987) Production of single-stranded plasmid DNA. Methods
Enzymol, 153, 3-11.
Warburton, D.B. and Klimstra, W.D. (1984) Wildlife use of no-till and conventionally tilled
corn fields. J. Soil and Water Cons, 39, 327-330.
West, A.W. (1984) Fate of the insecticidal, proteinaceous parasporal crystal of Bacillus
thuringiensis in soil. Soil Biol. Biochem, 16, 357-360.
West, A.W., Burges, H.D., White, R.J. and Wyborn, C.H. (1984) Persistence of Bacillus
thuringiensis parasporal crystal insecticidal activity in soil. J. Invertebr. Pathol., 44,
128-133.
Whiteley, H.R. and Schnepf, H.E. (1986) The molecular biology of parasporal crystal body
formation in Bacillus thuringiensis. Annu Rev Microbiol, 40, 549-76.
Wilkes, G. (1989) Maize: domestication, racial evolution, and spread. Foraging and farmingthe
evolution of plant exploration, 440-455.
Wilkes, H.G. (1972) Maize and its wild relatives. Science, 177, 1071-1077.
White, P.J. and Pollack, L.M. (1995) Corn as a food source in the United States: Part II.
Processes, Products, Composition, and nutritive values. Cereal Foods World, 40, 756-
762.
Wolfersberger, M. G., C. Hofmann, et al. (1986). “Interaction of Bacillus thuringiensis deltaendotoxin
with membrane versicles insolated from lepidoteran larval midgut.”
Bacterial protein toxins: 237-238.
Ministerstvo životného prostredia Posudok z hodnotenia rizika Január 2009
Žiadosť o udelenie povolenia k zavedeniu do životného prostredia
kukurice MON 89034 × NK603 a NK603 × MON 810
SCPV-VÚRV 42
Wraight, C.L., Zangerl, A.R., Carroll, M.J. and Berenbaum, M.R. (2000) Absence of toxicity
of Bacillus thuringiensis pollen to black swallowtails under field conditions. PNAS,
97, 7700-7703.
Widner, W.R. and Whiteley, H.R. (1989) Two highly related insecticidal crystal proteins of
Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki possess different host range specificities. J
Bacteriol, 171, 965-74.
Wu, F. (2006) Mycotoxin reduction in Bt corn: potential economic, health, and regulatory
impacts. Transgenic Research, 15, 277-289.
Wych, R.D. (1988) Production of hybrid seed corn. Corn and Corn Improvement: Agronomy
Monograph, 18, 565-607.
Yamamoto, T. and Powell, G.K. (1993) Structure and function of the insecticidal protein
produced by Bacillus thuringiensis. Recent Adv. Mol. Biochem. Res. Proteins, Proc.
IUBMB Symp. Protein Struct. Funct., 137-144.
Yu, L., Berry, R.E. and Croft, B.A. (1997) Effects of Bacillus thuringiensis toxins in
transgenic cotton and potato on Folsomia candida (Collembola: Isotomidae) and Oppia
nitens (Acari: Orbatidae). Ecotoxicology, 90, 113-118.
Zhong, H., Sun, B., Warkentin, D., Zhang, S., Wu, R., Wu, T. and Sticklen, M.B. (1996) The
competence of maize shoot meristerns for integrative transformation and inherited
expresssion of transgenes. Plant Physiol., 110, 1097-1107