Koncepcia financovania projektov podporovaných z predvstupových fondov, štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na roky 2004 - 2006

1. Úvod
V zmysle Zmluvy o pristúpení k EÚ bude SR oprávnená čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych operácií (štrukturálne fondy a Kohézny fond) od 1.1.2004, pričom do konca roku 2006 budú dobiehať predvstupové fondy (PHARE, ISPA  a SAPARD).
Pre úspešnú realizáciu projektovo orientovaných fondov ES bude potrebné okrem vecných náležitostí riadenia a realizácie fondov zabezpečiť aj plynulé financovanie, ktoré je čiastočne ustanovené z hľadiska postavenia prostriedkov ES v príslušných právnych predpisoch ES.
Vhodné mechanizmy financovania z rôznych zdrojov, vrátane adekvátnych mechanizmov predfinancovania či iných foriem podpory konečným prijímateľom pri realizácii projektov, sú jedným zo základných predpokladov dosiahnutia efektívneho využívania doplnkových prostriedkov z ES, pomocou ktorých sa môžu realizovať rozvojové aktivity, ktoré by sa nemohli realizovať z národných zdrojov pre nedostatok finančných prostriedkov.
Projekty predvstupových fondov, štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sú financované zo zdrojov:
A.	Verejných
A.1  Európskych spoločenstiev,
A.2 Národných verejných - štátny rozpočet, rozpočet obcí a vyšších územných celkov (ďalej len „verejný sektor“)
B.	Súkromných  
Verejný sektor sa môže zúčastniť na financovaní projektu v dvoch rovinách, a to ako prispievateľ finančnou účasťou na realizácii projektu, alebo ako konečný prijímateľ zabezpečujúci realizáciu projektu.
Ak je konečným prijímateľom organizácia verejného sektora, financovanie projektu môže byť nasledovné:
 
Finančná spoluúčasť na realizácii projektov podporovaných z fondov ES – pre verejný sektor	
Finančná spoluúčasť z ES	
Možná finančná spoluúčasť z národných verejných zdrojov, ak poskytovateľ spolufinancovania súčasne nie je konečným prijímateľom   
-	Štátny rozpočet
-	Rozpočet Vyššieho územného celku
-	Rozpočet obce	
Konečný prijímateľ z verejného sektora	

Ak je konečným prijímateľom subjekt zo súkromnej sféry, verejný sektor sa môže podieľať na financovaní projektu. Týmto sa uplatňuje jeden zo základných princípov ES – princípu spoluúčasti, participácie na financovaní projektov. V tomto prípade je nasledovné rozloženie financovania projektu:
Finančná spoluúčasť na realizácii projektov podporovaných z fondov ES – pre súkromný sektor 	
Finančná spoluúčasť z ES	
Možná finančná spoluúčasť z národných verejných zdrojov
-	Štátny rozpočet
-	Rozpočet Vyššieho územného celku
-	Rozpočet obce	
Konečný prijímateľ zo súkromnej sféry	

2.    Financovanie projektov podporovaných z predvstupových fondov
Finančné prostriedky ES poskytnuté v rámci predvstupovej pomoci nie sú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu, ale uvádzajú sa v štátnom rozpočte ako informatívna položka.
Tabuľka č. 1:
Očakávané príjmy SR z predvstupových fondov ES v rokoch 2004, 2005 a 2006 vypracované na základe odhadov MF SR v bežných cenách v mil. Sk
	2004	2005	2006	Spolu	
ISPA	3 214	1 577	888	5 679	
SAPARD	1 596	1 076	896	3 568	
PHARE	2 718	1 424	525	4 667	
Predvstupové fondy  spolu 	7 528	4 077	2 309	13 914	

Spolufinancovanie z národných verejných zdrojov k predvstupovej pomoci je zabezpečené zo štátneho rozpočtu, ktoré sa zabezpečuje cez rozpočtovú kapitolu Všeobecná pokladničná správa (ISPA, SAPARD a PHARE) a cez príslušné rozpočtové kapitoly (PHARE).
Tabuľka č. 2:
Spolufinancovanie predvstupovej pomoci ES zo štátneho rozpočtu na roky 2004 – 2006 vypracované na základe odhadov MF SR v bežných cenách v mil. SK
	2004	2005	2006	Spolu	
ISPA	2 528	1 183	666	4 377	
SAPARD	56	140	100	296	
PHARE	1 303	328	157	1 788	
Predvstupové fondy  spolu 	3 887	1 651	923	6 461	

Nad rámec vyčleneného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu v roku 2004 je potrebné počítať aj so zostatkom v rozpočtovej kapitole Všeobecná pokladničná správa (ďalej len „VPS“) k 31.12.2003 za predvstupové fondy PHARE, ISPA a SAPARD, ktorá sa môže použiť v roku 2004. K 31.12.2002 táto čiastka predstavovala 1,820 mld. Sk.      
Prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sú zabezpečené v rámci návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 v plnej miere.
Finančné prostriedky ES a prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sú zaradené do štruktúry programového rozpočtovania rozpočtových kapitol, čím sa zabezpečí prehľadnosť a účelovosť ich použitia v rámci realizácie jednotlivých projektov PHARE, ISPA a SAPARD. Spôsob zaradenia týchto prostriedkov do programov príslušných kapitol je stanovený v Metodickom pokyne MF SR na implementáciu programového rozpočtovania do systému prípravy návrhu štátneho rozpočtu, jeho realizácie a hodnotenia.

2.1	  Právne predpisy a iné dokumenty vypracované Ministerstvom financií SR vzťahujúce sa na financovanie  predvstupových fondov

S účinnosťou od 1.1.2001 bola prijatá novela zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách (v znení zákona 441/2000 Z. z.), ktorá zaviedla nové prvky pri správe finančných prostriedkov vedených v štátnom rozpočte Slovenskej republiky vrátane prostriedkov poskytnutých Európskymi spoločenstvami. Táto novela upravovala finančné toky (vrátane spätných finančných tokov) predvstupových fondov a mechanizmy kontroly predvstupových fondov.
Hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami rozpočtovej kapitoly, prostriedkami Európskych spoločenstiev, ako aj s inými prostriedkami zo zahraničia určenými na financovanie projektov  usmerňuje v zmysle uvedenej novely zákona o rozpočtových pravidlách  správca rozpočtovej kapitoly.  Správca rozpočtovej kapitoly nakladá s týmito prostriedkami v súlade s príslušnými medzinárodnými zmluvami v rámci svojej rozpočtovej kapitoly.
Umožňuje presun nevyužitých prostriedkov určených na spolufinancovanie spoločných programov SR a ES zo štátneho rozpočtu do nasledujúceho rozpočtového roka na použitie na ten istý účel.
K najdôležitejším legislatívnym krokom v oblasti prípravy na povstupové fondy bola príprava novely zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov, ktorú dňa 18. júna 2002 schválila NR SR v znení zákona č. 427/2002 Z. z. Vo vzťahu k predvstupovej pomoci táto novela upresňovala finančné toky a mechanizmy kontroly predvstupových fondov. 
Ministerstvo financií SR pripravilo Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA a Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu SAPARD. Materiály boli schválené uzneseniami vlády SR č. 1114 a 1115 dňa 28. novembra 2001. Účelom Pokynov je definovať a upraviť pravidlá pri hospodárení s prostriedkami predvstupových fondov, definovať kompetencie jednotlivých subjektov, ktoré vyplývajú z uzatvorených medzinárodných zmlúv, zabezpečiť jednotný, účinný a koordinovaný postup pri hospodárení s finančnými prostriedkami a pri zabezpečovaní spolufinancovania jednotlivých programov. Súčasťou Pokynov je stanovenie podmienok pre vedenie a disponovanie s účtami programov, podmienky pre realizáciu platieb finančných prostriedkov ES a štátneho rozpočtu, vedenie účtovníctva, finančného výkazníctva, monitorovanie, finančnú kontrolu a audit pri hospodárení s finančnými prostriedkami programov.
Uznesenie vlády SR č. 127/2003 k návrhu na zmenu pokynov pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA upresňovalo pôvodné znenie Pokynov k ISPA.
Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu PHARE boli schválené vládou SR dňa 13. decembra 2001 uznesením vlády č. 1164/2001. Pokyny definujú a upravujú pravidlá pri hospodárení s prostriedkami programu PHARE, definujú kompetencie jednotlivých subjektov, ktoré vyplývajú z uzatvorených medzinárodných zmlúv, a zabezpečujú jednotný, účinný a koordinovaný postup pri hospodárení s finančnými prostriedkami, pri zabezpečovaní spolufinancovania jednotlivých projektov a pri prevode a správe majetku obstaraného zo zdrojov programu PHARE. 
V súčasnosti sa pripravuje aktualizácia týchto Pokynov, ktoré budú predložené na rokovanie vlády SR v septembri 2003. Ďalšie zmeny v Pokynoch budú prijímané rozhodnutím ministra financií SR, čím sa zabezpečí zvýšená flexibilita procesu prijímania dodatočných zmien pri implementácii predvstupových fondov vyplývajúcich z požiadaviek EK.
Uvedené dokumenty sú zverejnené na web stránke Ministerstva financií SR (www.finance.gov.sk). 

2.2	  PHARE 

2.2.1	Forma pomoci z ES 

Príspevok z ES na projekty financované z predvstupového fondu PHARE má formu nenávratnej priamej pomoci.
Vzhľadom k tomu, že ES posudzuje absorbčnú schopnosť príslušnej krajiny pri čerpaní poskytovanej finančnej pomoci, výška finančného príspevku ES poskytnutá v rámci programu PHARE môže byť oproti pôvodne schválenému objemu finančných prostriedkov v príslušnom programovacom období značne upravená. Európske spoločenstvá sa podieľajú na financovaní časti oprávnených nákladov v zmysle príslušných právnych predpisov ES. Z medzinárodnej zmluvy vyplýva, že  dane, clá a dovozné prirážky nesmú byť hradené z PHARE prostriedkov, čo znamená, že tieto položky sa považujú za nepriame financovanie projektov PHARE. Náklady, ktoré nie sú oprávnené hradí konečný prijímateľ

2.2.2	Výška pomoci z ES

Program PHARE má dve hlavné priority - budovanie inštitúcií a investície. Projekty budovania inštitúcií môžu byť financované z prostriedkov PHARE do výšky 100 % z celkových alokovaných výdavkov na projekt.  Investičné projekty môžu byť financované z prostriedkov PHARE  do výšky maximálne 75 % z celkových alokovaných výdavkov na projekt. 

2.2.3	Záväzky a platby z ES 

Alokácia podpory zo zdrojov ES sa poskytuje v závislosti na absorbčnej kapacite krajiny, kvalite a počte pripravovaných projektov v rámci programu, pričom ročná alokácia prostriedkov pre SR sa pohybuje v rozpätí 50-80 MEUR (v stálych cenách roku 1999).
Čerpanie finančných prostriedkov zo schváleného finančného memoranda je možné do troch rokov od jeho schválenia. V odôvodnených prípadoch môže Európska komisia schváliť predĺženie termínu čerpania finančných prostriedkov ES.
Prevod finančných prostriedkov ES uskutočňuje EK na základe žiadosti o prevod finančných prostriedkov ES, ktorú spracováva Národný fond.
Prevody finančných prostriedkov ES pre projekty PHARE  sa uskutočňujú vo forme preddavku, priebežnej a záverečnej platby na účty MF SR s dispozičným právom Národného fondu pre jednotlivé finančné memorandá.
Preddavok môže byť maximálne vo výške 20% z celkovej alokácie stanovenej vo finančnom memorande. Vo výnimočných prípadoch môže NAO požiadať preddavok vo výške presahujúcej 20% v súlade s Memorandom o porozumení o zriadení NF.
Priebežnú platbu a záverečnú platbu môže žiadať Národný fond  len po splnení podmienok na predloženie žiadosti o finančné prostriedky, ktoré vyplývajú z príslušnej medzinárodnej zmluvy.
Všetky preddavky, priebežné platby  a záverečné platby, získané na realizáciu jednotlivých projektov sú evidované a účtované prostredníctvom Národného fondu.

2.2.4     Spolufinancovanie z národných zdrojov

Spolufinancovanie projektov v rámci programu PHARE vychádza z nariadenia Rady ES  99/1260/ES. Výška príspevku z predvstupového fondu PHARE a spolufinancovanie z národných zdrojov je určená vo finančnom memorande ako medzinárodnej dohode a projektových formulároch ako prílohách k finančnému memorandu.
Spolufinancovanie projektov v rámci programu PHARE musí byť v súlade s ustanoveniami zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu má formu nenávratnej priamej pomoci. V prípade využitia úverov z finančných inštitúcií, na ktoré sa viažu štátne záruky príp. vládne úvery, je potrebné vyjadrenie Ministerstva financií SR pred podpisom finančného memoranda.
Pri investičných projektoch minimálne 25 % z celkových výdavkov zabezpečuje v rámci spolufinancovania subjekt verejného rozpočtu resp. konečný prijímateľ pomoci v prípade, ak nie je subjektom verejného rozpočtu.

2.2.5   Mechanizmus spolufinancovania z národných zdrojov

Spolufinancovanie z národných zdrojov  zabezpečuje a realizuje príslušný minister alebo vedúci ústredného orgánu štátnej správy v spolupráci s konečným prijímateľom. Okrem spolufinancovania z národných verejných zdrojov (štátny rozpočet, rozpočet vyšších územných celkov a obcí) možno použiť aj zdroje konečného prijímateľa (zdroje zo súkromnej sféry).
Zabezpečenie spolufinancovania nárokuje ústredný orgán štátnej správy pri príprave štátneho rozpočtu na nasledujúci rok. 
V prípade, že v návrhu projektu je k účasti na spolufinancovaní z vlastných zdrojov zaviazaný aj konečný prijímateľ pomoci, potvrdenie o zabezpečení spolufinancovania vydáva aj tento subjekt v nadväznosti na zdroje, ktoré zabezpečuje.
Mechanizmus spolufinancovania z národných zdrojov v SR je stanovený v  Pokynoch pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu PHARE, ktoré boli schválené uznesením vlády č. 1164/2001 dňa 13. decembra 2001. V súčasnosti sa pripravuje aktualizácia  týchto Pokynov, ktoré budú predložené na schválenie vlády v septembri 2003. 
Spolufinancovanie projektov PHARE z národných zdrojov možno realizovať jedným z dvoch spôsobov:

a) paralelné spolufinancovanie – spolufinancovanie z národných zdrojov sa zabezpečuje prevodom finančných prostriedkov z rozpočtovej kapitoly Všeobecná pokladničná správa (ďalej len VPS) do rozpočtovej kapitoly príslušného ústredného orgánu štátnej správy a následne na účet kontraktora/konečného prijímateľa pomoci. Spolufinancovanie môže mať aj inú než peňažnú formu (napr. pozemok, nehnuteľnosť). V súvislosti so schválenou novelou Zákona o rozpočtových pravidlách bude možné tento spôsob realizovať do konca roka 2003.

Výhody:
-	prehľadný systém uvoľňovania finančných prostriedkov pre jednotlivé kapitoly rozpočtovými opatreniami.

Nevýhody:
-	možnosť vzniku problémov pri koordinácii úhrady finančných prostriedkov z PHARE a národných zdrojov 
-	problémy v komunikácii medzi príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy                    a implementačnými agentúrami (pri poskytovaní informácií o stave spolufinancovania)
-	nedostatočná komunikácia medzi sektorovými koordinátormi a rozpočtovou kapitolou.

b)  spoločné spolufinancovanie – spolufinancovanie sa zabezpečuje prevodom finančných prostriedkov z kapitoly VPS na účet Národného fondu na spolufinancovanie a následne na účty implementačných agentúr pre program (špeciálne účty na spolufinancovanie). V zmysle požiadaviek EK je potrebné zabezpečiť spoločné spolufinancovanie pre projekty finančných memoránd 2001-2003. Novela zákona o rozpočtových pravidlách bude umožňovať realizáciu tohoto spôsobu financovania od 1. 1. 2004.
Výhody:
-	prehľadný monitoring kontrahovania a čerpania finančných prostriedkov z národných zdrojov v reálnom čase
-	operatívna pružnosť
-	časové a finančné zosúladenie čerpania zdrojov ES a SR
-    súlad s požiadavkami ES
Nevýhody:
-	nedoriešený systém úhrady DPH v rámci finančných tokov pri realizácii platieb z národných zdrojov 
-	z projektových formulárov nie je dostatočne jasný spôsob úhrady DPH
V súlade s pripravovanou novelou zákona o rozpočtových pravidlách sa od 1.1.2004 umožní uplatňovať spôsob spoločného spolufinancovania pričom  do 31.12.2003 sa bude uplatňovať paralelné spolufinancovanie. V tejto súvislosti treba upozorniť na fakt, že ukončenie termínu vyplácania finančných prostriedkov v rámci projektov 2001 (v ktorých sa uplatňuje paralelné spolufinancovanie) sa končí v roku 2004. Treba teda počítať so súbežnou realizáciou oboch spôsobov spolufinancovania. Projekty implementované v rámci finančných memoránd 2002 budú v plnej miere uplatňovať model spoločného spolufinancovania.
Financovanie projektov v rámci programu PHARE sa uskutočňuje prostredníctvom systému účtov MF SR zriadených pre Národný fond v NBS (ďalej MF/NF resp. NF/IA), ktorý tvoria:
–	účet Európskej komisie - z tohto účtu sa uskutočňujú platby finančných prostriedkov zo zdrojov ES do Slovenskej republiky na účet MF/NF pre zdroje ES (účet pre príslušné finančné memorandum). Zároveň sa na tento účet vracajú z účtu MF/NF nevyužité finančné prostriedky po ukončení doby vyplácania pre jednotlivé projekty,
–	účet VPS (všeobecnej pokladničnej správy) - z kapitoly VPS sa uskutočňuje navýšenie limitu kapitol o prostriedky na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu SR.(navýšenie limitu uskutočňuje na základe žiadosti o rozpočtové opatrenie, ktoré sa predkladá na Ministerstvo financií SR v súlade so zákonom č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách). Z kapitoly VPS sa hradia  dane z úrokov vzniknuté na účte pre MF/NF a účte NF/IA pre relevantné projekty. Pri realizácii spoločného spolufinancovania bude mať Národný fond, rovnako ako aj implementačná agentúra zriadený účet na spolufinancovanie,
–	účet MF/NF (Národného fondu) pre zdroje ES - na tento účet sa prijímajú platby finančných prostriedkov z účtu EK, uskutočňujú sa  platby finančných prostriedkov ES na účet NF/IA pre relevantné projekty, vracajú sa nevyužité finančné prostriedky po ukončení doby vyplácania pre jednotlivé projekty z účtu NF/IA a vymožené čiastky dlhov voči ES pre relevantné projekty z účtu NF/IA,
–	účet NF/IA (implementačnej agentúry) pre relevantné projekty - na tento účet sa prijímajú platby finančných prostriedkov ES z účtu pre MF/NF pre zdroje ES a uskutočňujú sa z neho platby finančných prostriedkov ES na účet príslušného dodávateľa. Na tento účet sa vracajú  vymožené čiastky dlhov voči ES z účtu príslušného dodávateľa, ktoré sa potom  vracajú  na účet pre MF/NF,
–	účet konečného prijímateľa - z tohto účtu prevádza konečný prijímateľ svoje finančné prostriedky na spolufinancovanie projektu na účet dodávateľa,
–	účet dodávateľa - na tento účet sa prijímajú platby finančných prostriedkov ES z účtu NF/IA pre relevantné projekty a účtu konečného prijímateľa pre zdroje spolufinancovania.

2.2.6 Skúsenosti pri realizácii predvstupového fondu PHARE a návrhy na zlepšenie

Nedostatočná kvalita predkladaných projektov spôsobila množstvo problémov pri zabezpečovaní a následnej realizácii spolufinancovania z národných zdrojov Ide najmä o nedostatočné definovanie zodpovednosti za zabezpečenie prostriedkov spolufinancovania, nedostatočné zabezpečenie finančných zdrojov prijímateľov projektu, ohrozenie celkovej realizácie projektu a v konečnom dôsledku nedodržanie záväzkov voči Európskej komisii, ktoré vyplynuli z medzinárodnej zmluvy. V projektových formulároch nie je definovaný spôsob úhrady DPH, čo môže spôsobiť, že koneční prijímatelia ju do svojich rozpočtov nezapracujú,  čo môže viesť k ohrozeniu celkového príjmu finančných prostriedkov z ES. 
Z hľadiska realokácií finančných prostriedkov v rámci jednotlivých projektov bude potrebné zapracovať aj realokáciu relevantných prostriedkov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu.
Návrhy na zlepšenie, ktoré sa majú využiť pri realizácií dočasného finančného nástroja na budovanie inštitúcií v rámci vnútorných politík ES v rokoch 2004 – 2006 na základe skúseností získaných pri financovaní projektov podporovaných z predvstupového fondu PHARE: 
1.  Vypracovanie podrobných manuálov pre programovanie projektov zo strany národného koordinátora zahraničnej pomoci. 
2.  Kvalitné spracovanie projektových formulárov, v ktorých sa koneční prijímatelia zaviažu splniť všetky  svoje finančné  záväzky, vrátane úhrady  čiastky DPH. 
3. Prerokovanie projektov s finančnými oddeleniami rozpočtových kapitol vo fáze programovania, zlepšenie komunikácie, koordinácie a informovanosti v rámci jednotlivých kapitol  vo fáze implementácie a monitorovania projektov.  

V súčasnosti problematickou otázkou je vrátenie finančných prostriedkov ES na finančné memorandá, ktoré boli zrealizované pred zriadením Národného fondu (1999). Po uzatvorení týchto programov na základe auditu vykonaného z poverenia EK sa Európska komisia domáha vrátenia finančných prostriedkov, pri ktorých boli zistené nezrovnalosti. V prípade zaslania platobného príkazu z EK na vrátenie nezrovnalostí, nie je jasné, odkiaľ sa hradia tieto prostriedky. Úhrada uvedených nezrovnalostí by sa mala realizovať z finančných rezerv jednotlivých rozpočtových kapitol podieľajúcich sa na implementácii projektov PHARE alebo z finančnej rezervy vlády SR. Ministerstvo financií SR pripraví systém vymáhania takýchto finančných prostriedkov.
      
2.3	ISPA 

2.3.1	Forma pomoci z ES

Príspevok z ES na projekty predvstupového fondu ISPA má formu nenávratnej priamej pomoci
Podpora v rámci programu ISPA zahŕňa technicky a finančne nezávislé projekty, skupiny alebo schémy projektov životného prostredia a dopravnej infraštruktúry. Z programu možno   financovať aj  predbežné a technické štúdie a štúdie uskutočniteľnosti projektu.
Európske spoločenstvá sa podieľajú na financovaní časti oprávnených nákladov v zmysle príslušných právnych predpisov ES. Náklady, ktoré nie sú oprávnené hradí konečný prijímateľ.
2.3.2	Výška pomoci z ES

Rozsah financovania zo zdrojov ES môže dosiahnuť maximálne 75 % verejných výdavkov alebo ekvivalentných výdavkov, vrátane výdavkov orgánov, ktorých aktivity sa realizujú v rámci administratívneho alebo právneho rámca, prostredníctvom ktorého sa považujú za ekvivalentné verejným orgánom. EK  môže v súlade s nariadením Rady 99/1267/ES v prípade projektov zásadného významu rozhodnúť o navýšení  tejto čiastky až na 85 %. Predbežné štúdie a projekty technickej podpory sa môžu výnimočne financovať až do výšky 100 % celkových nákladov pričom  náklady na predbežné štúdie a projekty technickej podpory nesmú prekročiť 2 % z alokovaných  finančných prostriedkov ES. Výška podpory z predvstupového fondu ISPA je určená výpočtom zahrnutým vo finančnej analýze projektu. V štandardných prípadoch celkové náklady na projekt nie sú nižšie než 5 mil. EUR, pričom v riadne zdôvodnených prípadoch je možné toto pravidlo porušiť.

2.3.3	Záväzky a platby z ES 

Celkové záväzky programu ISPA pre SR pripadajúce na roky 2000-2003 predstavujú ročne 35-55 mil. EUR (v stálych cenách roku 1999) a mali by byť rozdelené rovnomerne medzi projekty dopravy a životného prostredia. 
V rámci programu ISPA preddavok z ES môže byť maximálne vo výške 20 % z celkovej sumy oprávnených nákladov na schválený projekt. Pre prevod preddavku na účet MF SR otvorený v NBS pre Národný fond musia byť splnené tieto podmienky:
a)	na prevod prvej polovice preddavku (maximálne 10 % z celkovej sumy oprávnených nákladov) musí byť podpísané finančné memorandum prijímajúcou krajinou,
b)	zvyšok preddavku (druhá zálohová platba) sa prevedie po splnení podmienok pre druhú zálohovú platbu, ktoré sú uvedené v ustanoveniach finančného memoranda pre príslušný projekt.
Priebežná platba na projekt sa uskutočňuje za predpokladu, že pri jeho realizácii bol dosiahnutý uspokojivý pokrok smerom k jeho ukončeniu. EK prevedie tieto platby podľa participačného koeficientu  ISPA uvedeného vo finančnom memorande. Priebežné platby sa uskutočňujú na základe oprávnene a skutočne vynaložených finančných prostriedkov. Základnou podmienkou na prevod priebežnej platby pre projekt je odôvodnený nárok na jej prevod, ktorý je súčasťou žiadosti predloženej Európskej komisii najneskôr do 12 mesiacov od vyplatenia posledného preddavku pre projekt z EK Suma preddavkov a priebežných platieb EK nesmie prekročiť 80 % z celkovej podpory  ES pre daný projekt. V odôvodnených prípadoch môže EK zvýšiť sumu až na 90 %. 
Záverečná platba je založená na báze oprávnene a skutočne vynaložených finančných prostriedkov a môže sa uskutočniť za predpokladu, že bol projekt realizovaný v súlade s podmienkami finančného memoranda a Európskej komisii bola zaslaná záverečná správa. Záverečná správa musí byť predložená EK najneskôr do 6 mesiacov od ukončenia projektu.

2.3.4     Spolufinancovanie z národných zdrojov

Spolufinancovanie projektov ISPA z národných zdrojov predstavuje financovanie z verejného sektora (štátny rozpočet, vyšších územných celkov, obcí) pri dodržaní ustanovení zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a zo zdrojov konečného prijímateľa (vlastné zdroje, úvery finančných inštitúcií). Podpora z verejných zdrojov má formu nenávratnej priamej pomoci a návratnej pomoci.
Pre projekty realizované súkromnou sférou maximálny podiel účasti štátneho rozpočtu  na financovaní príslušného projektu predstavuje v sektore životného prostredia 25 % z celkovo alokovaných zdrojov. V odôvodnených prípadoch môže vláda SR rozhodnúť o vyššom príspevku zo štátneho rozpočtu.
2.3.5   Mechanizmus spolufinancovania z národných zdrojov

Spolufinancovanie z národných zdrojov vychádza z Pokynov pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA, ktoré bolo schválené uznesením vlády SR                  č. 1114/2001. Praktické skúsenosti s implementáciou jednotlivých projektov, odporúčania Delegácie EK v SR ako aj príprava SR na zavedenie systému rozšírenej decentralizácie (EDIS) si vyžiadali ich novelizáciu, ktoré bolo schválené uznesením vlády SR č. 127/2003. 
Spolufinancovanie z národných zdrojov sa zabezpečuje prostredníctvom verejného sektora a úverov finančných resp. úverových inštitúcií (vládne úvery, úvery so štátnou zárukou).
Akékoľvek dodatočné náklady vznikajúce v priebehu realizácie projektu je povinný hradiť konečný prijímateľ. Pri príprave štátneho rozpočtu na nasledujúci rok príslušné ministerstvá (Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstvo životného prostredia SR) predkladajú svoje požiadavky na zabezpečenie spolufinancovania pripravovaných a schválených projektov. Spolufinancovanie projektov zo štátneho rozpočtu v rámci predvstupového fondu  ISPA je zabezpečované prostredníctvom kapitoly VPS. Súčasťou uvedenej rozpočtovej kapitoly je aj rezerva na predplácanie faktúr, úhradu nezrovnalostí, kurzových rozdielov, bankových poplatkov a poplatkov za uskutočňované bankové prevody a daní z úroku tvorených na účtoch Národného fondu v NBS.
Systém financovania programu ISPA je realizovaný prostredníctvom troch druhov účtov MF SR zriadených pre Národný fond v NBS. Tento systém pozostáva z účtov:
-	 sektorové účty MF SR otvorené v NBS pre Národný fond (MF/NF), ktoré slúžia na prijatie prostriedkov Európskych spoločenstiev. Do tejto skupiny účtov patrí aj účet spolufinancovania zo štátneho rozpočtu MF/NF, prostredníctvom ktorého sa zabezpečuje spolufinancovanie projektov z kapitoly VPS,
-	 účty MF SR otvorené v NBS pre Národný fond (MF/NF) pre jednotlivé finančné memorandá, na ktoré sa prevádzajú prostriedky ES zo sektorového účtu pre daný projekt. K týmto účtom má spoločné dispozičné právo Ministerstvo financií SR spolu s príslušnou ISPA implementačnou agentúrou. Druhá skupina účtov zahŕňa aj účty národných zdrojov pre projekt, na ktoré sú prevádzané prostriedky z účtu spolufinancovania zo štátneho rozpočtu a v prípade spolufinancovania projektu konečným prijímateľom pomoci aj časť spolufinancovania konečného prijímateľa, 
-	vyrovnávací účet Ministerstva financií SR, z ktorého sa uhrádzajú bankové poplatky, kurzové rozdiely, daň z úroku,  nezrovnalosti a na ktorom je vytvorená rezerva na predplácanie faktúr.

Úhrada faktúr je realizovaná z účtov MF SR otvorených v NBS pre Národný fond pre jednotlivé finančné memorandá. Faktúrovaná čiastka je rozdelená pomerným spôsobom podľa pomeru financovania v zmysle podpísaného finančného memoranda. Podiel čiastky uhrádzanej z prostriedkov ES je uhradený z účtu pre príslušné finančné memorandum pre prostriedky ES. Súčasne je hradená čiastka prislúchajúca  spolufinancovaniu z národných zdrojov z účtu národných zdrojov pre projekt. 

Výhody 
Výhodou je použitie vyrovnávacieho účtu, čím sa predchádza vzniku nedostatku finančných prostriedkov v prípade ich potreby. Prostriedkami z tohto účtu je možné uhrádzať faktúry aj za ES (predfinancovať). Ďalšou výhodou je aj systém jasného spolufinancovania projektov z národných zdrojov, čím sa predchádza problémom, ktoré kvôli nejasnému spolufinancovaniu v minulosti vznikli pri programe PHARE. 
Nevýhody
Vysoké viazanie prostriedkov v kapitole VPS.

2.3.6   Skúsenosti pri realizácii predvstupového fondu ISPA, návrhy na zlepšenie

Zo skúseností z minulých rokov môžeme konštatovať, že pri počiatočných problémoch pri začatí realizácie projektov a z tohto prameniaceho oneskorenia neboli vyčerpané prostriedky, ktoré boli nárokované v kapitole VPS v minulých rokoch. Tieto prostriedky boli presúvané do rozpočtov nasledujúcich rokov.
Systém financovania programu ISPA prostredníctvom pomerného uhrádzania faktúr sa v praxi osvedčil.
Nakoľko realizácia projektov má dlhodobý charakter a prípravná fáza od momentu podpísania finančného memoranda k momentu nakontrahovania projektu, spravidla presahuje jeden rok, môžu sa náklady na projekt v porovnaní s podpísaným finančným memorandom zvýšiť. Náklady, ktoré prevýšia sumu uvedenú vo finančnom memorande znáša konečný prijímateľ.
Implementácia prebiehajúcich projektov ISPA sa bude po vstupe do EU riadiť podľa pravidiel nariadení ES platných pre Kohézny fond. Žiadne nové projekty ISPA nebudú môcť byť po vstupe SR do EU schválené a rovnako žiadne nové ISPA záväzky po vstupe SR do EU nebudú možné. 
ISPA projekty, ktoré v čase vstupu SR do EU nebudú ukončené, budú považované za projekty schválené podľa pravidiel Kohézneho fondu. Akékoľvek čiastky v rámci týchto projektov, ku ktorým má ES ešte len prijať záväzky budú po vstupe SR do EU prijímané podľa pravidiel ES ustanovených v príslušných právnych predpisoch platných pre Kohézny fond. Takéto čiastky budú alokované v rámci všeobecného rozpočtu ES v hlave 2 (štrukturálne operácie), kde sú alokované čiastky pre projekty Kohézneho fondu. 
Podľa súčasných ustanovení finančných memoránd ISPA, a to aj po ich nedávnej modifikácii vykonanej za účelom ich priblíženia k ustanoveniam a pravidlám platným pre Kohézny fond, sa zachoval inštitucionálny rámec platný v rámci ISPA. V praxi by to znamenalo, že projekty ISPA dobehnú po vstupe do EU podľa pravidiel Kohézneho fondu ale v rámci inštitucionálneho rámca platného pre ISPA. 
Okrem uvedeného budú v praxi určité rozdiely aj pri finančných tokoch medzi riadnym projektom Kohézného fondu a pretransformovaným projektom ISPA premeneným na projekt Kohézného fondu. Uvedené rozdiely sa budú týkať systému bankových účtov, prevodu spolufinancovania zo štátneho rozpočtu na projekty ako aj ich samotnej alokácie (ISPA vo VPS, a pre projekt Kohézneho fondu v rozpočte príslušnej kapitoly).

2.4   SAPARD      

2.4.1    Forma pomoci z ES

Príspevok z ES na projekty financované z predvstupového fondu SAPARD má formu nenávratnej priamej pomoci.
ES sa podieľajú na financovaní časti oprávnených nákladov v zmysle príslušných právnych predpisov ES. Náklady, ktoré nie sú oprávnené hradí konečný prijímateľ.

2.4.2    Výška pomoci z ES

Rozsah financovania projektov z prostriedkov ES môže dosiahnuť maximálnu  75 % z celkových verejných výdavkov (výdavky z rozpočtu ES a zo štátneho rozpočtu). Pri projektoch realizovaných na základe iniciatívy ES za účelom predbežných štúdií, výmenných pobytov, hodnotení a kontroly môže príspevok ES dosiahnuť až 100 % verejných výdavkov.

2.4.3	Záväzky a platby z ES 

Alokácia pomoci zo zdrojov ES v rámci programu SAPARD predstavuje sumu 18,3 mil. EUR ročne (v stálych cenách roku 1999).
Finančné prostriedky ES sa poskytujú podľa poradia termínov uzavretia záväzkov. Rozpočtové záväzky ES voči Slovenskej republike sa vedú na účtoch Európskej komisie na základe rozhodnutia EK o potvrdení podpísania jednotlivých Ročných finančných dohôd (ďalej len „RFD“).
Záväzky v zmysle všeobecného pravidla prijíma ES ročne. Prvý finančný záväzok na účtoch Európskej komisie pre Slovenskú republiku bol prijatý na základe rozhodnutia EK o potvrdení podpísania RFD. Následné finančné záväzky sa vykonávajú každý rok na základe rozhodnutia Európskej komisie o potvrdení podpísania každej RFD so SR. Každý ročný finančný záväzok je stanovený  v RFD.
Finančné záväzky Európskej komisie pre Slovenskú republiku podľa platných RFD sa môžu čerpať v zmysle nariadenia EK 188/2003 nasledovne:
-	finančné záväzky týkajúce sa RFD pre r. 2000 do 31.12.2004
-	finančné záväzky týkajúce sa RFD pre r. 2001 do 31.12.2005
-	finančné záväzky týkajúce sa RFD pre r. 2002 a 2003 do 31.12.2006

Po potvrdení národnej akreditácie Agentúry SAPARD uskutočňuje EK prevod prvého preddavku. Táto platba, ktorá môže byť realizovaná vo viac než jednej splátke, nemôže však neprekročiť 49 % ročného finančného záväzku pre Slovenskú republiku stanoveného v prvej RFD.
Platba sa uhradí späť v EUR s vytvoreným úrokom, pokiaľ EK v priebehu 18 mesiacov od dátumu pripísania preddavku na účet EUR SAPARD neobdrží prijateľnú žiadosť o pridelenie finančných prostriedkov ES. 
Ak je výška obdržaného preddavku nižšia ako 49 % prvej RFD, môže byť predložená Európskej komisii požiadavka na dodatočné platby preddavku v rozsahu celkového limitu 49 %. Žiadosti o dodatočnú platbu preddavku musia vychádzať zo sumy uvedenej v prehlásení o výdavkoch, ktoré neboli ešte uhradené. Európska komisia uvoľní ďalšie platby preddavku podľa požiadavky.
Európska komisia uskutočňuje priebežné platby na úhradu výdavkov skutočne zaplatených v rámci programu SAPARD. Tieto výdavky sú uvedené v žiadosti o pridelenie finančných prostriedkov z EK, ktorú predkladá Agentúra SAPARD Národnému fondu vo forme prehlásenia a ten ju po preverení postupuje Európskej komisii.
Celkový súhrn platieb preddavku a priebežných platieb, ktoré sú uskutočnené v súlade s Programom rozvoja poľnohospodárstva a vidieka, neprekročí 95 % záväzku ES voči SR v rámci programu SAPARD.
Záverečná platba sa uskutočňuje na základe žiadosti Národného fondu o prevod záverečnej platby z EK, ktorú vypracúva na základe žiadosti Agentúry SAPARD. 

2.4.4    Spolufinancovanie z národných zdrojov

Plánovanie potreby finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre program SAPARD vychádza z Viacročnej finančnej dohody a  Ročných finančných dohôd, uzatváraných medzi SR a ES. V nich sú stanovené základné pravidlá  finančného riadenia programu SAPARD a zároveň  výška finančných prostriedkov pre daný rozpočtový rok. 
Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu predstavuje 25 % z verejných výdavkov (pri väčšine projektov je to 12,5 % z celkovej sumy projektu, keďže konečný prijímateľ hradí 50 % nákladov na projekt z vlastných prostriedkov). Pravidlá financovania projektov v rámci programu SAPARD sú tiež obsiahnuté v Pokynoch pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu SAPARD, ktoré boli schválené uznesením vlády SR č. 1115/2001.

2.4.5   Mechanizmus spolufinancovania z národných zdrojov

Zabezpečovanie prostriedkov spolufinacovania z národných zdrojov vychádza z podkladov Agentúry SAPARD. Na základe poskytnutých údajov (celková suma projektov pre príslušný rok) Národný fond zabezpečuje v návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rok zodpovedajúcu čiastku finančných prostriedkov.
Systém financovania v programe SAPARD je realizovaný prostredníctvom 4 účtov, ktoré sú otvorené pre MF SR v NBS (Štátnej pokladnici):
- 	Účet EUR SAPARD je určený pre finančné prostriedky z ES. Na tento účet prichádzajú platby z EK a z neho sa posielajú finančné prostriedky týkajúce sa príspevku ES na účet SKK SAPARD. Dispozičné právo k tomuto účtu má Národný fond,
- 	Účet SKK NF/kof je určený pre národné spolufinancovanie z kapitoly VPS. Na tento účet prichádzajú prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu a posielajú sa z neho na účet SKK SAPARD. Dispozičné právo k tomuto účtu má Národný fond,
- 	Účet SKK SAPARD slúži na prijímanie prostriedkov z prvých dvoch spomínaných účtov a ich následné prevedenie na účet konečného prijímateľa. Dispozičné právo k tomuto účtu má Agentúra SAPARD,
-	Účet SKK NF/B slúži na uhrádzanie dani z úrokov, bankových poplatkov a poplatkov za uskutočnené bankové prevody, nezrovnalostí a kurzových rozdielov. Dispozičné právo k tomuto účtu má Národný fond.

2.4.6  Skúsenosti pri realizácii predvstupového fondu SAPARD a návrhy na zlepšenie

Pri realizácii programu SAPARD Ministerstvo pôdohospodárstva (ďalej len „MP SR“) upozornilo na skutočnosť, že ako konečný prijímateľ niektorých opatrení musí predfinancovať zdroje ES a štátneho rozpočtu z vlastných prostriedkov. Nakoľko mechanizmus finančného riadenia predvstupového fondu SAPARD je založený na princípe refundácie oprávnených výdavkov ako pri štrukturálnych fondoch, skúsenosti nadobudnuté pri financovaní SAPARD napomáhali pri vypracovaní mechanizmov predfinancovania štrukturálnych operácií. Uvedené predfinancovanie bude zabezpečené prostredníctvom kapitoly MP SR. Na predfinancovanie uvedených projektov je vyčlenená samostatná položka v rámci návrhu rozpočtu kapitoly MP SR na rok 2004, ktorá je určená na predfinancovanie projektov SAPARD a vyrovnávanie kurzových rozdielov zo záručnej sekcie EAGGF.   
V predchádzajúcom období sa výška spolufinancovania zo štátneho rozpočtu určovala na základe jednoduchého podielu z finančných prostriedkov, ktoré možno čerpať v príslušnom roku, čo viedlo k zabezpečeniu neprimerane veľkého objemu finančných prostriedkov. Na základe tejto skúsenosti sa v súčasnosti vychádza z predpokladaného čerpania finančných prostriedkov konečnými príjemcami pomoci, na základe čoho je pre program SAPARD v rámci návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 vyčlenená finančná čiastka len vo výške 56 mil. Sk. Okrem tejto čiastky v roku 2004 na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu bude použitý zostatok z rozpočtovej kapitoly VPS vo výške 444,620 mil. Sk.
Čerpaniu v rámci programu SAPARD sa venuje neustále veľká pozornosť a bolo uskutočnených viacero opatrení na jeho zvýšenie. Program SAPARD bol rozšírený na celé územie SR, boli zjemnené ekonomické kritériá, ktoré musí žiadateľ o podporu spĺňať a mnohé ďalšie. Tieto zmeny prinášajú želané výsledky a prejavujú sa v rapídnom náraste uzatvorených zmlúv s konečnými prijímateľmi v počas prvého polroku 2003.
Od udelenia akreditácie zo strany EK (16.4.2002) nebol v rámci programu SAPARD zaznamenaný žiadny problém týkajúci sa spolufinancovania alebo porušenia rozpočtovej disciplíny.

2.5	Rezerva zo štátneho rozpočtu k predvstupovým fondom 

Rezervu zo štátneho rozpočtu je potrebné vyčleniť na hradenie:
-	straty vzniknutej z dôvodu kurzových rozdielov SKK/EUR,
-	bankových poplatkov a poplatkov za uskutočňované bankové prevody,
-	hradenie dane z úroku,
-	nezrovnalostí,
-	predfinancovanie projektov. 
Rezervu na uvedené účely zabezpečuje pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rok Národný fond. 
Rezerva zo štátneho rozpočtu pozostáva z nasledovných častí: 
1. Rezerva na hradenie straty vzniknutej z dôvodu kurzových rozdielov SKK/EUR 
Na pokrytie rezervy je potrebné vyčleniť 1 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Uvedená čiastka pokryje 1 % sústavné posilnenie SKK voči EUR (napr. pokrýva sústavnú zmenu výmenného kurzu   SKK/EUR o 0,5 jednotiek v priebehu rozpočtového roka). Kurzové straty vznikajú z dôvodu iného výmenného kurzu SKK/EUR v deň uzatvárania zmlúv s konečnými prijímateľmi a deň vyplatenia prostriedkov z ES.     
2. Rezerva na hradenie bankových poplatkov a poplatkov za uskutočňované bankové prevody 
Na pokrytie rezervy je potrebné vyčleniť 3 EUR za vedenie účtu za každý mesiac, v ktorom bol účet používaný.
3. Rezerva na hradenie dane z úroku 
Na pokrytie rezervy je potrebné vyčleniť rezervu 0,15 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Daň z úroku sa uhrádza štvrťročne na príslušnú formu pomoci. Sadzba dani z úroku sa určuje v súlade s § 36 – osobitná sadzba dane zákona č. 366/1999 o daniach z príjmov a predstavuje 15 % z nadobudnutých úrokov (od 1.1.2004 nová sadzba dane bude 19 %).  
V prípade predvstupového fondu SAPARD sa daň z úroku z prostriedkov ES nehradí v súlade s ustanoveniami Viacročnej finančnej dohody pre program SAPARD.
4. Rezerva na hradenie nezrovnalostí
Na hradenie prípadnej nezrovnalosti sa má vyčleniť rezerva 3 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na základe skúseností pri realizácii predvstupovej pomoci. 
Akákoľvek čiastka, ktorá je predmetom vrátenia Európskej komisii, musí byť vrátená pred uplynutím lehoty splatnosti stanovenej Európskou komisiou v súlade s Finančným nariadením  2002/1605/ES. Deň splatnosti je posledným dňom druhého mesiaca nasledujúceho od vydania platobného príkazu EK na vrátenie predmetnej čiastky.
5. Rezerva na predfinancovanie projektov 
-	Na uskutočnenie predfinancovania v prípade programu ISPA sa určí rezerva zo štátneho rozpočtu na úrovni 5 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na základe skúseností pri realizácii predvstupovej pomoci.

Celková rezerva vyčlenená pre predvstupové fondy potrebná na zabezpečenie ich plynulého financovania musí predstavovať cca 9,15 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu.
 
2.6    Predfinancovanie predvstupových fondov    

Systém predfinancovania pri realizácii predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD existuje iba pri predvstupových fondoch ISPA a SAPARD. 

2.6.1    ISPA

 Predfinancovanie sa v programe ISPA môže realizovať tromi spôsobmi:
-	predfinancovanie rámcových kontraktov, ktorých výška prevyšuje zálohové platby z dôvodu plnenia podmienok pre kontrahovanie technickej pomoci formou Rámcového kontraktu v zmysle procedúr Európskej komisie, 
-	predfinancovanie záverečnej platby ISPA projektu. EK financuje priebežné platby do výšky 80 % (v odôvodnených prípadoch až do výšky 90 %) a záverečnú platbu realizuje až po ukončení projektu. Z toho dôvodu je potrebné uhradiť výdavky na projekt do výšky 100% z rezervy na predfinancovanie projektov. EK uhradí záverečnú platbu do výšky 100% výdavkov po schválení záverečnej správy pre príslušný projekt, ktorú predkladá SR do 6 mesiacov od ukončenia projektu,
-	z rezervy na predfinancovanie projektov sa uhrádzajú výdavky na projekt v prípade, ak výška potrebných výdavkov na úhradu prevyšuje stav na účte pre prostriedky z ES. Uvedené predfinancovanie je nevyhnutné pre dodržanie výplatných termínov zhotoviteľovi pre plynulú realizáciu projektu, ktoré vyplývajú z časového nesúladu medziročnej realizácie projektu. 

Predfinancovanie finančných prostriedkov ES pre príslušný projekt sa uskutočňuje uvoľnením prostriedkov určených na spolufinancovanie ISPA zo štátneho rozpočtu z rozpočtovej kapitoly Všeobecná pokladničná správa.   

2.6.2    SAPARD

Predfinancovanie v rámci programu SAPARD sa týka len niektorých opatrení, kde je konečným prijímateľom MP SR. Na rozdiel od programu ISPA nebude realizované prostredníctvom kapitoly VPS, ale prostredníctvom kapitoly MP SR.
Okrem toho bude  potrebné zabezpečiť predfinancovanie vo výške 5 % celkového záväzku ES pre SR v roku 2006. Táto suma finančných prostriedkov bude z ES prevedená až po skončení programu SAPARD. 

V rámci programu PHARE sa predfinancovanie projektov zo ŠR nezabezpečuje.

3.  Financovanie štrukturálnych operácií

Štrukturálne operácie pozostávajú zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. V Kodani v dňoch 12. -13. decembra 2002 v súvislosti s uzatváraním prístupových rokovaní k EÚ bolo schválené rozdelenie prostriedkov zo štrukturálnych operácií pre jednotlivé kandidátske krajiny. Pre Slovenskú republiku bolo vyčlenených 1 763,01 v bežných cenách mil. EUR pre skrátené programovacie obdobie 2004 – 2006.
Štrukturálne operácie sú projektovo – orientovanými zdrojmi všeobecného rozpočtu ES. V zmysle finančného nariadenia č. 1605/2002/ES projektovo – orientované prostriedky rozpočtu ES sú založené na diferencovaných záväzkoch. Tieto záväzky možno na rozdiel od dotácií (nediferencované záväzky) vyplácať niekoľko rokov. V praxi uvedené znamená, že záväzky prisľúbené v rozpočte ES v konkrétnom roku sa môžu využívať aj v budúcich rokoch. Vo všeobecnom rozpočte ES sa zvlášť sledujú záväzky a k nim priradené reálne platby počas rokov využívania záväzkov (čerpanie zo záväzkov).  
Pre štrukturálne fondy platí obmedzenie využívania záväzkov v zmysle pravidla N+2, čiže do konca tretieho roka po schválení záväzku, kým pri Kohéznom fonde nie sú obmedzenia pre využívanie schváleného záväzku (viď príklad č. 1 v prílohe č. 6). 
  
Tabuľka č. 3:
Záväzky ES voči SR v rámci štrukturálnych operácií podľa jednotlivých rokov skráteného programovacieho obdobia 2004-2006 v bežných cenách v mil. EUR

	Štrukturálne fondy	Kohézny fond	Štrukturálne operácie spolu	
2004	288,66	193,11	481,77	
2005	395,78	162,18	557,96	
2006	502,27	220,84	723,11	
Spolu	1186,70	576,13	1762,84	
Pre stanovenie reálneho čerpania prostriedkov zo štrukturálnych operácií vypracovala Európska komisia metodiku odhadu čerpania, v súlade s ktorou by mala Slovenská republika čerpať v roku 2004 prostriedky vo výške 5 480 mil. Sk, v roku 2005 vo výške 11 542 mil. Sk a v roku 2006 vo výške 14 023 mil. Sk. Čerpanie bude pokračovať v zmysle pravidiel pre štrukturálne fondy do roku 2009, kedy by mala byť vyplatená záverečná platba. Pravidlá pre Kohézny fond neohraničujú konečný termín vyplatenia záverečnej platby.   

Tabuľka č. 4:
Odhad príjmov SR zo štrukturálnych operácií v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk v zmysle metodológie ES
	2004	2005	2006	Spolu	
Štrukturálne fondy	5 312	9 629	10 520	25 461	
Kohézny fond	168	1 913	3 503	5 584	
Štrukturálne operácie spolu	5 480	11 542	14 023	31 045	
V súvislosti so stanoveným odhadom reálneho čerpania záväzkov zo štrukturálnych operácií a vzhľadom na požiadavky príslušných rezortov, ktoré zohľadňujú pravidlá poskytovania pomoci z verejných zdrojov, bol stanovený odhad spolufinancovania štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov.

Tabuľka č. 5:
Odhad spolufinancovania  štrukturálnych operácií z národných verejných zdrojov v rokoch 2004, 2005 a 2006 v bežných cenách v mil. Sk v zmysle metodológie ES
	2004	2005	2006	Spolu	
Štrukturálne fondy	2 258	4 091	4 467	10 816	
Kohézny fond	42	478	876	1 396	
Rezerva na štrukturálne operácie	660	800	1 000	2 460	
Štrukturálne operácie spolu	2 960	5 369	6 343	14 672	

3.1  Právne predpisy a iné dokumenty vzťahujúce sa na financovanie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu 
K najdôležitejším legislatívnym krokom v oblasti prípravy na štrukturálne operácie bola príprava novely zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov, ktorú dňa 18. júna 2002 schválila NR SR v znení zákona č. 427/2002 Z. z. Novela doplňuje platný zákon o úpravu spôsobu nakladania s prostriedkami poskytovanými SR po vstupe do EÚ a premieta príslušné nariadenia a rozhodnutia Rady ES vzťahujúce sa na túto oblasť, ako aj na oblasť vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev. Účinnosť ustanovení vzťahujúcich sa na prostriedky ES novely zákona je od dňa nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii. 
V máji 2002 bol v Rade vlády SR pre regionálnu politiku prerokovaný materiál MF SR Odhad záväzkov a príjmov zo štrukturálnych fondov ES, Kohézneho fondu, predvstupových fondov a spolufinancovania z národných zdrojov po vstupe SR do ES na obdobie 2004 - 2006. Tento materiál, poskytujúci komplexný odhad záväzkov a príjmov zo štrukturálnych operácií a pokračujúcej predvstupovej pomoci po dni vstupu SR do ES, predstavil zároveň odhady prostriedkov na spolufinancovanie z národných zdrojov z pohľadu zabezpečenia dostatočného absorbovania pridelených prostriedkov ES.
V nadväznosti na záväzky SR vyplývajúce z kapitoly 21 – Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov vypracovalo Ministerstvo financií SR Koncepciu systému finančného riadenia Kohézneho fondu a Koncepciu systému finančného riadenia štrukturálnych fondov, ktoré boli dňa 18. septembra 2002 schválené uzneseniami vlády SR č. 1029 a 1030. 
Cieľom týchto materiálov bolo zabezpečiť efektívny systém  finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v súlade s platnými právnymi predpismi Európskych spoločenstiev a Slovenskej republiky. Systém finančného riadenia je základným predpokladom poskytovania finančných prostriedkov ES pre spoločné programy, ktoré sú realizované v rámci štrukturálnych operácií. Súčasťou systému je presné vymedzenie zodpovedností jednotlivých subjektov, ich úloh pri finančnom riadení a kontrole a vzťahov medzi nimi, určenie orgánu vydávajúceho prehlásenie o ukončení pomoci, finančné plánovanie a programové rozpočtovanie, popis tokov žiadostí o platby, systém účtov a finančných tokov prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie, ustanovenia o certifikácii výdavkov, postupy pri výskyte nezrovnalostí, účtovníctvo, finančné výkazníctvo a archivácia, používanie mien, narábanie s kurzovými rozdielmi, obsah zmluvy s konečným prijímateľom, monitorovanie a elektronická výmena údajov, kontrola fyzickej realizácie projektov, kontrola vzoriek operácií a projektov, následná finančná kontrola, ustanovenia o prehlásení o ukončení pomoci, vnútorný audit.
Uznesením vlády SR č. 46 dňa 22. januára 2003 bol schválený materiál Ministerstva financií SR Finančné rámce pre využívanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na skrátené programovacie obdobie 2004-2006, vypracovaný v nadväznosti na ukončenie prístupových rokovaní. Materiál poskytuje komplexný prehľad o schválených záväzkoch a odhad očakávaných príjmov Slovenskej republiky zo štrukturálnych operácií. Súčasťou materiálu bolo rozdelenie finančných prostriedkov medzi jednotlivé štrukturálne fondy. 
V nadväznosti na vládou schválené programové dokumenty MF SR vypracovalo Informáciu o predpokladanom dopade vstupu Slovenskej republiky do Európskych spoločenstiev na verejné financie v rokoch 2004, 2005 a 2006, ktorá bola prerokovaná vládou SR dňa 30. apríla 2003. Cieľom materiálu bolo informovať o odhade dopadov vstupu SR do ES na verejné financie a príslušné rozpočtové kapitoly po vstupe SR do ES so zreteľom na priame dopady vstupu, ktoré vyplývajú z transferov príjmov z ES a príspevkov do ES vyplývajúcich z právnych predpisov Európskych spoločenstiev. Uvedené finančné rámce zo zdrojov ES a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu boli premietnuté do návrhu východísk štátneho rozpočtu na rok 2004, ktoré boli schválené uznesením vlády SR č. 444 zo dňa 5. júna 2003.
V prístupovej zmluve medzi ES a kandidátskymi krajinami, ktorá bola podpísaná dňa 16. apríla 2003 v Aténach, bolo prijaté ustanovenie, umožňujúce kandidátskym krajinám úhradu oprávnených nákladov pri realizácii projektov financovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu už od 1. januára 2004. Zámerom tohto ustanovenia je umožniť kandidátskym krajinám skorší začiatok implementácie prostriedkov ES aj napriek tomu, že členským štátom EÚ sa SR stane až od 1. mája 2004, z dôvodu skráteného programovacieho obdobia 2004 - 2006. V zmysle § 55 f zákona o rozpočtových pravidlách je možné vyplácať prostriedky na spoločné programy SR a ES až po vstupe SR do ES, čiže od 1. mája 2004. Na riešenie tejto problematiky pripravuje MF SR návrh do pripravovaného zákona o štátnom rozpočte na rok 2004,  ktorým bude umožnené použitie prostriedkov ES na rozpočtovaných vo výdavkoch štátneho rozpočtu 2004 podľa § 6 ods. 12 zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách už od 1. januára 2004. Týmto ustanovením budú vytvorené podmienky pre  využívanie finančných prostriedkov ES na úhradu výdavkov projektov konečných prijímateľov pomoci už od 1. januára 2004.
V súčasnosti MF SR pripravuje aktualizáciu koncepcií systémov finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, ktoré v zmysle uznesenia vlády budú predložené na rokovanie vlády SR do 30. septembra 2003. Súčasťou aktualizovanej koncepcie bude návrh zjednodušenia systému finančného riadenia štrukturálnych fondov, ktorý už bol predložený a prekonzultovaný s riadiacimi orgánmi a sprostredkovateľskými orgánmi pod platobným orgánom. Rovnako bol vypracovaný návrh na zjednodušenie systému finančného riadenia Kohézneho fondu, ktorý bol predložený členom pracovnej skupiny so žiadosťou o pripomienky.
Všetky uvedené materiály sú dostupné na web stránke Ministerstva financií SR (www.finance.gov.sk).

3.2 Financovanie projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov

3.2.1 Forma pomoci

Financovanie projektov bude zabezpečené v zásade formou nenávratnej priamej a nepriamej pomoci príspevkov štrukturálnych fondov podľa nariadenia Rady (ES) 99/1260/ES a nariadenia Európskej komisie č. 2000/1685/ES, ako aj formou štátnej priamej alebo nepriamej pomoci podľa zákona o štátnej pomoci č. 231/1999 Z.z., ako aj z prostriedkov VÚC a obcí, ktoré upravuje zákon č. 303/1995 Z.z o rozpočtových pravidlách a zákon č. 302/2001 Z.z. o samosprávnych krajoch.

3.2.1.1 Forma pomoci z ES

Príspevok zo štrukturálnych fondov ES môže mať podľa nariadenia Rady (ES) 99/1260/ES a nariadenia Európskej komisie č. 2000/1685/ES v zásade formu nenávratnej priamej pomoci alebo nepriamej pomoci.

Priama forma pomoci z ES: 
Priama forma pomoci predstavuje poskytnutie príspevkov štrukturálnych fondov k celkovým oprávneným nákladom alebo celkovým oprávneným verejným výdavkom projektu. 
Prevažná väčšina riadiacich orgánov, zodpovedných za implementáciu štrukturálnych prostriedkov uvažuje s využitím len priamej formy pomoci v programovacom období 2004 – 2006.

Nepriama forma pomoci z ES predstavuje alternatívne formy financovania, ako je:
a)	subvencovanie úrokovej sadzby
Subvencovanie úrokovej sadzby predstavuje finančný nástroj, ktorý slúži na úhradu alikvotnej časti alebo celkového objemu úrokov z úveru poskytnutého komerčnými bankovými inštitúciami. 
Cieľom tejto nenávratnej formy pomoci je znížiť úrokové zaťaženie pre konečného prijímateľa pomoci.
V súlade s pravidlom de-minimis (zákon o štátnej pomoci) je možné poskytnúť na subvencovanie úrokových sadzieb maximálne v prepočte súhrnne 100 000  EUR v priebehu  troch  po  sebe  nasledujúcich  kalendárnych rokov. 
Výška subvencovania úrokových sadzieb by mala byť stanovená v percentuálnom vyjadrení pre každé opatrenie štrukturálnych fondov, prípadne typy projektov Kohézneho fondu. Odporúčané hodnoty by sa mali pohybovať v rozsahu od 25 % do 70 % celkového objemu úrokových nákladov.
Príklad na subvencovanie úrokovej sadzby sa uvádza v prílohe č. 6 (príklad č. 2)

b)	Záruky
Záruky predstavujú finančný nástroj na poskytovanie záruk proti stratám pochádzajúcim z investícií fondov rizikového kapitálu, resp. holdingových fondov do malých a stredných podnikov, ktoré by mal vykonávať záručné fondy / Slovenská záručná a rozvojová banka a.s. (ďalej len „SZRB“), prípadne iný záručný fond/. Účasť štrukturálnych fondov v záručných fondoch môže byť sprevádzaná čiastkovými zárukami poskytnutými inými finančnými nástrojmi v rámci ES /EIB, EBRD/.
Cieľom tejto formy pomoci je poskytnúť adekvátnu záruku na poskytnuté úvery, nakoľko majetok nadobudnutý počas realizácie projektu nemôže podliehať záložnému právu.   
Poskytovanie záruky možno uskutočňovať cez záručné fondy pomocou záručnej schémy.
Zdroje financovania by mohli byť vlastné zdroje záručného fondu, štátny rozpočet a prostriedky ES (pri štrukturálnych fondoch).
Uplatnenie mechanizmov na poskytovanie záruk vyžaduje hlbšiu analýzu, vrátane možností používania prostriedkov ES pri štrukturálnych fondoch, ktoré budú známe až po ukončení negociácií programových dokumentov. 
Príklad k zárukám sa uvádza v prílohe č. 6 (príklad č. 3).

c)	majetková účasť, účasť rizikového kapitálu
Majetková účasť a účasť rizikového kapitálu predstavuje investičný nástroj na poskytnutie základného kapitálu alebo inej formy rizikového kapitálu vrátane pôžičiek a podriadených pôžičiek malým a stredným podnikom. Nástrojom použitia rizikového kapitálu podľa Nariadenia EK č. 2000/1685/ES, čl. 8 by mali byť fondy rizikového kapitálu, resp. holdingové fondy rizikového kapitálu.
Pri nedostatku vlastného kapitálu a nízkej likvidite fyzických a právnických osôb hrozí riziko nízkeho čerpania zdrojov zo štrukturálnych fondov, tam kde programové doplnky k operačným programom predpokladajú operácie investičného charakteru a konečným prijímateľom pomoci má byť nový podnikateľ, resp. podnikateľ, ktorého úverová história je pre bežný bankový sektor neprijateľná. Použitie nástroja rizikového kapitálu sa opiera o Nariadenie EC č. 1685/ 2000, čl. 8. V podmienkach SR prichádza do úvahy využitie kapacít Seed capital company a to formou odčlenenia v rámci existujúcej inštitúcie, resp. založenia novej inštitúcie za účasti. Táto schéma je použiteľná najmä v programovom doplnku k operačnému programu Priemysel a služby a čiastočne v programových doplnkoch k operačným programom Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Základná infraštruktúra v rámci štrukturálnych fondov. 
Výška účasti rizikového kapitálu by mala byť limitovaná maximálne do 50% účasti v spoločnosti, resp. do výšky maximálne 50% hlasovacích práv, obyčajne však do výšky 33%. Súbežne je výška angažovanosti limitovaná príslušnou schémou štátnej pomoci v rámci príslušného opatrenia v programovom doplnku. 
Finančné riadenie musí byť vykonávané profesionálnym fond manažérom, musí byť uzatvorená osobitná zmluva medzi účastníkmi fondu vrátane EK za štrukturálne fondy. Max. strop účasti štrukturálneho fondu je daný ustanovením čl. 29 (3) nariadenia Rady 99/1260/ES. Nevyhnutnou podmienkou je zabezpečenie súladu so zákonom o štátnej pomoci.
Výhodou účasti rizikového kapitálu je vytvorenie revolvingového fondu, ktorý bude trvalo podporovať rozvoj malé a stredné podnikanie v území cieľa 1. Vytvorenie reálnych predpokladov pre získanie úverov pre malé a stredné podnikanie, ktoré po zvýšení kapitálu sa stávajú úveruschopnými klientmi. Týmto spôsobom je možné dočasne eliminovať účinky príslušné ustanovenie nariadenia EK 1685/2000, podľa ktorého nie je možné zriadiť záložné právo na veci financované zo štrukturálnych fondov, čo vylučuje značnú časť žiadateľov o úver. 
V súčasnosti môžu potenciálny konečný prijímatelia využiť tento nástroj pokiaľ 51%  kapitálu spoločnosti je súkromného pôvodu, patrí do kategórie malých a stredných podnikov a podniká, resp. mieni podnikať v odvetví priemyselnej  výroby,  výrobných službách, inováciách a v aktívnom cestovnom ruchu. 
Maximálna výška investície do podniku je 10 mil. Sk a dĺžka trvania spoluúčasti v spoločnosti je od 1 do 5 rokov. Výhodou je, že klient nemusí disponovať žiadnymi zabezpečovacími prostriedkami a riziko je delené medzi seed capital a konečným prijímateľom. Deľba dosiahnutého zisku medzi konečným prijímateľom a investorom je dohodnutá individuálne. Pri výstupe zo spoločnosti má konečným prijímateľom predkupné právo na nákup podielov, resp. účastí. 
Zdroje financovania by boli prostriedky ES zo štrukturálnych fondov, spolufinancovanie zo ŠR      a minimálne 30% spoluúčasť súkromného kapitálu.

3.2.1.2 Forma pomoci z národných verejných zdrojov

Príspevok z národných verejných zdrojov môže byť poskytovaný zo zdrojov štátneho rozpočtu, zo zdrojov rozpočtu obcí alebo VÚC. Forma tejto pomoci je stanovená zákonom NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a zákonom NR SR č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. 
Zo zdrojov štátneho rozpočtu môžu byť poskytované prostriedky formou štátnej pomoci:
a) Priama forma štátnej pomoci:
a1) dotácia, príspevok, grant
a2) úhrada úrokov alebo časti úrokov z úveru poskytnutého podnikateľovi
a3) úhrada časti úveru
a4) realizácia štátnej záruky alebo bankovej záruky
a5) návratná finančná výpomoc

b) Nepriama forma štátnej pomoci :
b1) prevzatie štátnej záruky alebo bankovej záruky
b2) poskytnutie úľavy na dani alebo penále, pokute, úroku alebo na iných sankciách 
b3) predaj nehnuteľného majetku štátu alebo obce za cenu nižšiu, ako je trhová cena
b4) poskytovanie poradenských služieb bezplatne alebo za čiastočnú úhradu
b5) odklad platenia dane alebo povolenie zaplatenia dane v splátkach

Pomoc poskytnutá zo zdrojov VÚC a obcí môže mať formu dotácie, návratnej finančnej výpomoci alebo záruky za úvery.

3.2.2 Pravidlá pre poskytovanie pomoci

Štátna pomoc je každá pomoc v akejkoľvek forme, ktorú poskytuje na podnikanie alebo v súvislosti s ním poskytovateľ priamo alebo nepriamo z prostriedkov štátneho rozpočtu, zo svojho rozpočtu  alebo z vlastných zdrojov podnikateľovi. 
Zmluva o založení ES, vzhľadom na skutočnosť, že štátna pomoc je považovaná za nezlučiteľnú so spoločným trhom a preto je jej poskytovanie zakázané, stanovuje  výnimky, kedy je poskytnutie štátnej pomoci dovolené. Poskytovanie štátnej pomoci upravuje okrem článkov 87 a 88 Zmluvy aj sekundárna legislatíva ES ako aj rozhodnutia Európskeho súdneho dvora. 
Po vstupe SR do EÚ bude SR viazaná priamo príslušnými právnymi normami upravujúcimi poskytovanie štátnej pomoci.  Článok 88 Zmluvy ukladá povinnosť členským štátom vopred informovať Európsku komisiu o akomkoľvek zámere poskytnúť štátnu pomoc. Do vstupu SR do EÚ plní túto úlohu v podmienkach SR Úrad pre štátnu pomoc. Pravidlá ES sa vzťahujú iba na opatrenia, ktoré spĺňajú všetky nasledujúce podmienky: financovanie zo štátnych prostriedkov, ekonomická výhoda, selektivita, vplyv na hospodársku súťaž a obchod. Slovenská republika sa v Európskej dohode o pridružení uzavretej medzi ES a členskými krajinami na jednej strane a Slovenskou republikou na druhej strane dňa 4.10.1993 v Luxemburgu v čl. 64 zaviazala dodržiavať hlavné právne akty ES týkajúce sa štátnej pomoci tak, ako vyplývajú z príslušných článkov Zmluvy o založení ES. 
V nadväznosti na túto skutočnosť boli Asociačnou radou rozhodnutím č. 6/2001 prijaté Implementančné pravidlá na uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci., z ktorých vyplýva, že posudzovanie všetkých náležitostí štátnej pomoci sa bude konať na základe právnych aktov ES týkajúcich sa štátnej pomoci. Odo dňa vstupu SR do EÚ poskytovanie štátnej pomoci aj pre slovenských podnikateľov bude v zmysle čl. 88 Zmluvy o založení ES schvaľovať EK, pričom bude skúmať zlučiteľnosť poskytovanej štátnej pomoci s čl. 87 Zmluvy o založení ES a s príslušnými právnymi aktami ES/EÚ v oblasti štátnej pomoci.
V súlade s článkom 12 nariadenia Rady č. 1260/99 sú pravidlá politík Spoločenstva, vrátane štátnej pomoci, nadradené pravidlám o štrukturálnych fondoch.
Rozlišujú sa tri hlavné kategórie štátnej pomoci, ktorá môže byť povolená na základe ustanovenia článkov 87 3 (a)  a 87 3 (c) Zmluvy:
1)	Regionálna pomoc
2)	Horizontálna pomoc
a)	podpora malého a stredného podnikania 
b)	podpora výskumu a vývoja
c)	podpora ochrany životného prostredia
d)	podpora na záchranu a reštrukturalizáciu podnikateľov v ťažkostiach
e)	podpora zamestnanosti
f)	podpora vzdelávania 
V rámci výnimky horizontálnych pravidiel existujú tzv. blokové výnimky pri poskytovaní štátnej pomoci malým a stredným podnikateľom a pomoci na vzdelávanie. Ich podstatou je skutočnosť, že pri splnení všetkých stanovených podmienok sa pomoc považuje za zlučiteľnú a nepodlieha požiadavke notifikácie. Blokové výnimky majú formu nariadení Európskej komisie. 
3)	Odvetvová pomoc (citlivé odvetvia)
a)	doprava 
b)	lodiarsky priemysel
c)	automobilový priemysel
d)	odvetvie syntetických vlákien
e)	odvetvie uhlia a ocele (odvetvia v pôsobnosti Zmluvy o ESUO, ako aj odvetvia, ktoré do pôsobnosti Zmluvy ESUO nepatria)
Európska komisia prijala pre oblasť „citlivých odvetvi“ pravidlá štátnej pomoci, ktoré sú vo všeobecnosti prísnejšie ako pravidlá týkajúce sa iných odvetví. 
Zákaz  poskytovania  štátnej  pomoci  sa  nevzťahuje na pomoc v rámci tzv. de minimis. Opatrenia pomoci de minimis sa považujú za také, ktoré nespĺňajú všetky kritériá článku 87(1) Zmluvy a preto nespadajú do požiadavky o oznamovaní v článku 88(3) Zmluvy, ak spĺňajú podmienky stanovené v odsekoch 2 a 3.
Celková pomoc de minimis poskytnutá ktorémukoľvek podniku nesmie presiahnuť 100 000 ECU v priebehu troch rokov. Toto maximum platí bez ohľadu na forme pomoci alebo sledovanom cieli. Maximum pomoci sa vyjadrí ako hotovostný grant. Všetky použité čísla sú hrubé, to znamená bez zníženia o priame dane. Ak sa pomoc poskytne vo forme inej než grant, hodnota pomoci sa rovná ekvivalentu hrubého grantu pomoci.
Pri pomoci de minimis môže poskytovateľ poskytovať pomoc bez schválenia programu Úradom pre štátnu pomoc. Musia však byť splnené všetky podmienky Nariadenia Komisie č. 69/2001 o aplikácii článku 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoci de minimis. Pomoc de minimis podlieha oznamovacej povinnosti na základe § 22 ods. 2 zákona o štátnej pomoci. Pravidlo pomoci de minimis sa nevzťahuje na tieto odvetvia: poľnohospodárstvo,, rybárstvo, doprava, podpora exportu, uhoľný  a banský priemysel, oceliarsky priemysel, vodné hospodárstvo, uprednostňovanie domácich výrobkov pred podobnými výrobkami dovážanými zo zahraničia.
Pri stanovení výšky štátnej pomoci sa hovorí o tzv. hrubom a čistom grantovom  ekvivalente. Hrubý grantový ekvivalent („brutto hodnota pomoci“)  je čiastka pomoci vyjadrená v  percentách ako podiel na predpokladaných nákladoch projektu. Použitými údajmi sú údaje pred zrážkou priamych  daní. Keď sa pomoc poskytne inou formou ako dotácia, čiastka pomoci sa určí podľa jej dotačného ekvivalentu. Ak je pomoc vyplatená v niekoľkých splátkach, diskontné úroky sa zrazia k termínu poskytnutia jednotlivých splátok. Úrokovou sadzbou, ktorá sa použije na tento účel ako aj na výpočet  čiastky pomoci pri zvýhodnených úveroch, je referenčná úroková sadzba platná v čase poskytnutia. Čistý grantový ekvivalent („netto hodnota pomoci“) je čiastka pomoci po zdanení vyjadrená v percentách ako podiel na predpokladaných nákladoch projektu.
Pravidlá pre poskytovanie štátnej pomoci majú rozhodujúci vplyv na finančné tabuľky programových dokumentov. V súvislosti s pravidlami štátnej pomoci sa na jednotlivých riadiacich orgánoch v súčasnosti vypracovávajú schémy štátnej pomoci v rámci ktorých budú identifikované jednotlivé opatrenia, pre ktoré bude potrebné vypracovanie schém štátnej pomoci, objemy finančných prostriedkov pre tieto schémy, definované zdroje a forma pomoci a definované typy konečných prijímateľov. Od týchto schém štátnej pomoci bude závisieť aj výška pomoci určenej na jednotlivé opatrenia. Prebiehajú intenzívne konzultácie riadiacich orgánov so zástupcami Úradu pre štátnu pomoc. Vypracované schémy štátnej pomoci v rámci každého operačného programu a programového dokumentu majú byť predložené na Úrad pre štátnu pomoc v termíne do 1. augusta 2003. 
Pravidlá pre stanovenie výšky pomoci  v  súvislosti so štátnou pomocou uvádzame v Prílohe č. 4.

3.2.2.1 Pravidlá pre poskytovanie pomoci z ES

3.2.2.1.1 Stanovenie výšky pomoci z ES

Príspevok ES zo štrukturálnych fondov je vypočítavaný vo vzťahu buď k celkovým oprávneným nákladom alebo celkovým verejným alebo podobne oprávneným výdavkom (štátnym, regionálnym alebo miestnym, a výdavkom Spoločenstva) v rámci každej pomoci, pričom percentuálny podiel jednotlivých zdrojov financovania programov zohľadňuje pravidlá stanovené v článku 29 všeobecného nariadenia k štrukturálnym fondom ( 99/1260/ES). 
Pre príspevok zo štrukturálnych fondov vo všeobecnosti platia tieto limity:
a)	maximálny podiel 75 % z celkových oprávnených nákladov a spravidla najmenej 50 % oprávnených  verejných  výdavkov v prípade opatrení uskutočňovaných v regiónoch cieľa 1. V členskom štáte, na ktorý sa vzťahuje Kohézny fond, môže byť príspevok ES vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch zvýšený až na maximálny podiel 80 % z celkových oprávnených nákladov; 
b)	maximálny podiel 50 % z celkových oprávnených nákladov a spravidla najmenej 25 % z oprávnených  verejných výdavkov v prípade opatrení uskutočňovaných v oblastiach cieľa 2 alebo 3.
V prípade investícií, ktoré prinášajú zisk,  príspevok ES zo štrukturálnych fondov sa určuje na základe vnútorných charakteristík týchto investícií, vrátane veľkosti hrubého rozpätia medzi výnosmi a nákladmi pri vlastnom financovaní očakávaných pri investíciách príslušného typu podľa makroekonomických podmienok, ktoré nepredstavujú žiadny rast výdavkov štátneho rozpočtu ako výsledku príspevku ES zo štrukturálnych fondov.
V každom prípade je príspevok fondov viazaný na tieto horné limity:
a)	v prípade investícií do infraštruktúry, z ktorých sa získa značný čistý výnos, nesmie príspevok prekročiť:
• 40 % z celkových oprávnených nákladov v regiónoch cieľa 1; tento podiel môže byť zvýšený naviac o 10 % v členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond;
•  25 % z celkových oprávnených nákladov v oblastiach cieľa 2;
•	tieto podiely možno zvýšiť o určitú čiastku pre iné formy financovania, ako je priama pomoc za predpokladu, že toto zvýšenie neprekročí 10 % z celkových oprávnených nákladov;
b)	v prípade investícií do firiem nesmie príspevok prekročiť:
•	35 % z celkových oprávnených nákladov v regiónoch cieľa 1;
•	15 % z celkových oprávnených nákladov v oblastiach cieľa  2;
 •     v prípade  investícií do malých a stredných podnikov možno tieto miery zvýšiť o určitú čiastku pre iné formy financovania, než je priama pomoc za predpokladu, že toto zvýšenie neprekročí 10 % celkových oprávnených nákladov.
Projekty financované zo štrukturálnych fondov musia byť v každom prípade v súlade s politikmi Spoločenstva, vrátane pravidiel štátnej pomoci, ktoré sú nadradené pravidlám vyplývajúcim z nariadenia Rady 99/1260/ES o štrukturálnych fondoch. 

3.2.2.1.2 Záväzky a platby z ES

Príspevok ES poskytovaný v rámci štrukturálnych fondov sa stanovuje ako viacročný záväzok pre konkrétne programovacie obdobie pre daný členský štát.
Záväzky týkajúce sa pomoci, ktorá má byť uskutočnená v dvojročnom alebo dlhšom období,  sú prijímané každoročne. Prvý záväzok sa prijme potom, čo Európska komisia vydá rozhodnutie, ktorým pomoc schváli, a podpíše sa Rámec podpory Spoločenstva / Jednotný programový dokument medzi EK a vládou členského štátu. Následné záväzky sa prijímajú každý rok do 30. apríla na základe odhadu očakávaných výdavkov predložených platobným orgánom. 
Čerpanie finančných prostriedkov zo schváleného záväzku je možné do dvoch rokov od jeho prijatia. Európska komisia automaticky zruší každú časť záväzku, ktorá nebola prevedená konečným prijímateľom pomoci, alebo na ktorý neobdržala prijateľnú žiadosť o platbu od platobného orgánu do konca druhého roka, ktorý nasleduje po roku prijatia záväzku, podľa pravidla n+2. 
Platby finančných prostriedkov ES v zmysle § 55f zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov sú prevedené na osobitný účet MF SR v rámci záväzku, ktorý bol prijatý Európskou komisiou. 
Platby môžu mať formu zálohovej platby, priebežných platieb a záverečnej platby a používajú sa výlučne na financovanie výdavkov súvisiacich so štrukturálnymi fondami.  
Zálohová platba
Pri prijatí prvého záväzku Európska komisia prevedie zálohovú platbu na osobitný účet Ministerstva financií SR v Štátnej pokladnici. Zálohová platba môže byť v zásade rozdelená najviac na dva rozpočtové roky podľa toho, aké rozpočtové prostriedky má Európska komisia k dispozícii. V článku 32 všeobecného nariadenia sa uvádza, že zálohová platba poskytnutá členským štátom predstavuje 7 % z celkových záväzkov ES vyčlenených pre členskú krajinu na celé programovacie obdobie pre štrukturálne fondy. Podľa záverov prístupových rokovaní sa pre pristupujúce krajiny budú aplikovať odlišné princípy a východiská, ako sa uvádzajú vo všeobecnom nariadení. 
V prípade nových členských štátov sa vzhľadom na skrátené programovacie obdobie táto percentuálna miera zmení na 16 %. V roku 2004 zálohová platba bude vo výške 10 % z celkových záväzkov ES na roky 2004 - 2006 (vzhľadom na posun predpokladaného dňa dátumu vstupu do ES) a 6 % v roku 2005. Táto zálohová platba bude predstavovať počiatočný pracovný kapitál pokrývajúci náklady na rozbehnutie programov.
Ak Európskej komisii nie je predložená žiadna žiadosť o platbu do 18 mesiacov od jej rozhodnutia poskytnúť príspevok zo štrukturálnych fondov, platobný orgán vráti EK celú zálohovú platbu alebo jej časť, podľa pokroku pri realizácii pomoci.
Priebežné platby
Priebežné platby prevedie Európska komisia na úhradu skutočne vynaložených výdavkov v rámci štrukturálnych fondov. Takéto platby slúžia na doplnenie disponibilných zdrojov na osobitnom účte Ministerstva financií SR a sú uskutočnené na každej úrovni pomoci a na úrovni opatrení obsiahnutých vo finančnom pláne doplnku programu. 
Európska komisia prevedie priebežné platby najneskôr 2 mesiace po obdržaní prijateľnej žiadosti o platbu založenej na certifikácii uskutočnených výdavkov predložených platobným orgánom. 
Celkový súčet zálohovej platby a priebežných platieb nesmie prekročiť 95 % z celkovej alokácie ES na príslušný programovací dokument. 
Záverečná platba
Záverečnú platbu pre príslušný program prevedie Európska komisia za predpokladu, že bol Európskej komisii predložený certifikovaný výkaz skutočne zaplatených výdavkov do šiestich mesiacov po konečnom termíne pre platbu ustanovenom v rozhodnutí o poskytnutí príspevku z fondov, záverečná správa o realizácii pomoci a prehlásenie o ukončení programu. Pre skrátené programovacie obdobie 2004 – 2006 sa vyplatenie záverečnej platby predpokladá v roku 2009 po ukončení programov. 

3.2.2.1.3 Finančné riadenie prostriedkov ES

Finančné prostriedky ES sú v zmysle zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov zaradené do príjmov štátneho rozpočtu, zároveň sa na použitie týchto účelovo určených prostriedkov rozpočtujú príslušné výdavky. 
V zákone č. 427/2002, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách bolo stanovené, že prostriedky ES sa stávajú príjmami štátneho rozpočtu. V zmysle citovanej novely zákona o rozpočtových pravidlách sa v  § 5 ods. 2 stanovuje zaradenie prostriedkov ES do príjmov štátneho rozpočtu, na základe § 6 ods. 12 sa rozpočtujú príslušné výdavky na použitie účelovo určených prostriedkov z rozpočtu ES, zaradených do príjmov štátneho rozpočtu a spôsob nakladania s týmito prostriedkami je určený v § 55 f.
Prostriedky ES sa z Európskej komisie prevádzajú na osobitný účet MF SR v Štátnej pokladnici zriadený  pre  každý  program. Osobitné účty MF SR budú zriadené v Štátnej pokladnici  podľa § 10 zákona č. 291/2002 Z.z. o štátnej pokladnici a ich počet bude zodpovedať počtu schválených programových dokumentov pre programovacie obdobie 2004 - 2006. 
Prostriedky z osobitného účtu MF SR sú po schválení platby platobným orgánom Ministerstva financií SR prevádzané na príjmový účet príslušného ministerstva, ako sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom, zriadený v štátnej pokladnici v súlade s § 8 zákona 291/2002 Z.z. 
Podľa platnej Koncepcie financovania štrukturálnych fondov k termínu prevodu finančných prostriedkov ES do príjmov štátneho rozpočtu (príjmový účet  ministerstva ako sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom) dochádza k oprávneniu čerpania príslušných výdavkov z výdavkového účtu príslušného ministerstva ako sprostredkovateľského orgánu pod platobným. Z tohto účtu sú prostriedky ES prevádzané konečným prijímateľom. Financovanie zo štrukturálnych fondov je v súlade s nariadením Rady 99/1260/ES založené na úhrade skutočne vynaložených a oprávnených výdavkov zo strany konečného prijímateľa, ktoré sú potvrdené zúčtovacím dokladom.
Vzhľadom na skutočnosť, že príchod prvej zálohovej platby z EK na osobitné účty MF SR sa očakáva reálne najskôr v septembri 2004, vyplácanie prostriedkov na úhradu nákladov oprávnených na spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov mechanizmom podľa platnej koncepcie financovania už od 1. januára 2004 bude umožnené využitím inštitútu dočasného nesúladu medzi príjmami a výdavkami štátneho rozpočtu v rozpočtovom roku. 

3.2.2.2 Pravidlá pre poskytovanie pomoci z národných verejných zdrojov

3.2.2.2.1 Prostriedky štátneho rozpočtu

Okrem výdavkov, rozpočtovaných na použitie príjmov ŠR z prostriedkov ES, sa v kapitolách relevantných ministerstiev, ktoré zodpovedajú za implementáciu programových dokumentov zabezpečujú finančné prostriedky účelovo rozpočtované na spolufinancovanie štrukturálnych fondov. Zabezpečenie prostriedkov určených na spolufinancovanie štrukturálnych fondov v programovacom období 2004 - 2006 sa uvádza v časti 3.2.3.2.1 materiálu.
Podľa platnej Koncepcie finančného riadenia štrukturálnych fondov sa prostriedky zo štátneho rozpočtu poskytujú konečným prijímateľom súčasne s prevodom prostriedkov ES, teda na základe rovnakých pravidiel. Súčasný systém je potrebné zmeniť vzhľadom na skutočnosť,  že koneční prijímatelia z verejného sektoru nedisponujú dostatočnými prostriedkami na predfinancovanie projektov z vlastných zdrojov. V pripravovanej aktualizácii koncepcie finančného riadenia bude táto problematika riešená umožnením predfinancovania zo zdrojov štátneho rozpočtu určených na spolufinancovanie štrukturálnych fondov, t.j. umožnením uvoľnenia prostriedkov štátneho rozpočtu určených na spolufinancovanie pred uvoľnením prostriedkov ES. 

Programové rozpočtovanie
Finančné prostriedky ES a prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sú zaradené do štruktúry programového rozpočtovania. Zaradením prostriedkov určených na financovanie programov štrukturálnych fondov do štruktúry programového rozpočtovania sa zabezpečuje ich transparentnosť v štátnom rozpočte. V rámci programového rozpočtovania je účelovo určené použitie týchto prostriedkov v nadväznosti na príslušné programy, ako aj v nadväznosti na zdroje (zdroje ES a zdroje štátneho rozpočtu určené na spolufinancovanie).
Programové rozpočtovanie je systém prípravy a realizácie štátneho rozpočtu formou alokácie výdavkov do programov. Ide o systém založený na plánovaní úloh a aktivít vlády Slovenskej republiky v nadväznosti na priority štátu a disponibilné zdroje, zameraný na výsledok a efektívnosť vynakladania rozpočtových výdavkov.
Spôsob zaradenia týchto prostriedkov do programov príslušných kapitol je stanovený v Metodickom pokyne MF SR na implementáciu programového rozpočtovania do systému prípravy návrhu štátneho rozpočtu, jeho realizácie a hodnotenia (č. 1532/2003-41). Na základe schválených operačných programov, jednotných programových dokumentov alebo iniciatív budú formulované, resp. zaradené do programov príslušnej kapitoly podľa účelu spôsobom, ktorý zachováva princíp, že najnižší prvok (t.j. opatrenie alebo podopatrenie) operačného programu, jednotného programového dokumentu alebo iniciatívy je najnižším prvkom/projektom programu štruktúry programového rozpočtovania. Samostatné programy pre schválené programové dokumenty na implementáciu štrukturálnych fondov nebudú v programovej štruktúre ministerstiev vytvárané. Výstup agregovaných údajov za operačný program, resp. programový dokument, iniciatívu, je zabezpečený použitím systému dvojitého kódovania v rámci Rozpočtového informačného systému, ktorým sa zároveň zabezpečí prepojenie s IT Monitorovacím systémom pre štrukturálne fondy a Kohézny fond. 
Presuny finančných prostriedkov medzi opatreniami programových dokumentov, bez toho, aby bola zmenená celková čiastka príspevku na danú prioritu, môže v zmysle čl. 34 všeobecného nariadenia 99/1260/ES vykonať riadiaci orgán po schválení príslušným monitorovacím výborom. Keďže sa jedná o prostriedky, zaradené do programov rozpočtových kapitol, tieto zmeny musia byť zároveň v zmysle § 10 ods. 10 zákona o rozpočtových pravidlách schválené ministrom financií SR.

3.2.2.2.2.  Prostriedky VÚC a  obcí 

Príspevok z rozpočtu obce a VÚC sa poskytuje v zmysle zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách (§ 27, § 27a, § 29) v súlade so zákonom č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci. Môže mať formu dotácie, návratnej finančnej výpomoci alebo záruky za úvery. 
Dotácie a návratné finančné výpomoci
Z rozpočtu obce, resp. VÚC sa môžu poskytovať dotácie a návratné finančné výpomoci právnickým osobám, ktorých zakladateľom je obec, resp. VÚC, a to na konkrétne úlohy a akcie vo verejnom záujme alebo v prospech rozvoja územia obce. Obec a  vyšší územný celok  nesmú prevziať záruku  za úver poskytovaný  fyzickej  osobe  podnikateľovi  a  právnickej  osobe, ktorej nie sú zriaďovateľom alebo zakladateľom
Iným právnickým osobám a fyzickým osobám - podnikateľom, ktoré majú sídlo alebo trvalý pobyt na spravovanom území, môže obec, resp. VÚC poskytovať dotácie a návratné finančné výpomoci len z vlastných príjmov a na podporu všeobecne prospešných služieb podnikania a zamestnanosti.

Záruky za úvery
Obec a vyšší územný celok nesmú prevziať záruku za úver poskytovaný fyzickej osobe -  podnikateľovi a právnickej osobe.
Nakoľko štrukturálne fondy sú výlučne ako doplnkový zdroj a vyžadujú finančnú účasť zo strany konečného prijímateľa pomoci, predstavujú dodatočný zdroj financovania bez zvýšenia pôvodných výdavkov. Finančná účasť zo strany VÚC, či obce neznamená automatické zvýšenie výdavkov, ale vhodné ekonomické a finančné riadenie rozpočtu príslušnej VÚC či obce.

3.2.3 Rozdelenie prostriedkov na financovanie programov podporovaných zo štrukturálnych fondov

Pre Slovenskú republiku v programovacom období 2004 – 2006 bolo zo štrukturálnych fondov vyčlenených 1186,88 mil. EUR v bežných cenách. V nadväznosti na predbežné programovacie doplnky bolo k tejto sume priradené aj príslušné národné spolufinancovanie, ktoré pozostáva z verejných a súkromných zdrojov.

Tabuľka č. 6:

Výška financovania štrukturálnych fondov podľa jednotlivých zdrojov pre programovacie obdobie 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. EUR
Operačný program	Celkové náklady spolu	Verejné zdroje	Súkromné zdroje	 	

	 	Zdroje ES	Národné zdroje	Verej. zdroje spolu	Konečný prijímateľ pomoci (KPP)	
	 (ES + nár. verejné zdroje + súkr. zdroje)	 	ŠR	VÚC	obce	(ES + nár. zdroje)	Subjekt zo súkromnej sféry	VÚC	obce	Iné verejné inštitúcie	Zdroje KPP spolu	
cieľ 1	1 901,11	1 040,88	379,57	 	34,10	1 454,55	446,56	 	 	 	 	
cieľ 2	74,49	37,16	18,53	1,85	 	57,81	16,68	 	 	 	 	
cieľ 3	90,28	44,93	40,69	 	 	85,88	4,4	 	 	 	 	
spolu 	2 065,87	1 122,97	438,79	1,85	34,10	1 598,24	467,63	 	 	 	 	
(bez iniciatív Interreg a Equal)												
spolu %	100  	54,37	21,24 	0,09 	1,65 	77,36 	22,64	 	 	 	 	
(bez iniciatív Interreg a Equal)												
INTERREG	 	41,46	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
EQUAL	 	22,26	 	 	 	 	 	 	 	 	 	

3.2.3.1	Prostriedky ES

3.2.3.1.1	Rozdelenie podľa cieľov a Iniciatív ES

Finančné rozdelenie pre cieľ 1 vychádza z kritérií stanovených v článku 7, odseku 3 nariadenia Rady 99/1260/ES, ako sú oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, národná prosperita a relatívna závažnosť štrukturálnych problémov (najmä úroveň nezamestnanosti).
Finančná alokácia čiastok rozdelených v rámci cieľa 2 je založená na podiele oprávneného obyvateľstva v súlade s prístupom aplikovaným v 15 členských krajinách a s článkom 7, odsek 4 všeobecného nariadenia. 
Pri cieli 3 finančné rozdelenie vychádza z kritérií uvedených vo všeobecnom nariadení, ako situácia v zamestnanosti, vzdelanostná úroveň a účasť žien na pracovnom trhu. 
V skrátenom programovacom období 2004 – 2006 bude ES podporovať v kandidátskych krajinách iba dve iniciatívy ES – INTERREG a EQUAL. Alokácia prostriedkov z iniciatívy INTERREG vychádza z kritéria celkového počtu obyvateľov a obyvateľov v prihraničných regiónoch. Kritériá v rámci iniciatívy EQUAL sú rovnaké ako pri cieli 3.
V súlade so závermi Kodanského summitu konaného v dňoch 12. - 13. decembra 2002 bolo stanovené rozdelenie prostriedkov štrukturálnych fondov medzi ciele a Iniciatívy ES. 

Tabuľka č. 7:

Rozdelenie prostriedkov zo štrukturálnych fondov podľa cieľov a Iniciatív ES v bežných cenách v mil. EUR
	mil. EUR	%	
cieľ 1	1040,88	87,71%	
cieľ 2	37,16	3,13%	
cieľ 3	44,93	3,79%	
INTERREG	41,46	3,49%	
EQUAL	22,26	1,88%	
SPOLU	1186,70	100,00%	

3.2.3.1.2  Rozdelenie podľa fondov 

Na rozdiel od rozdelenia finančných prostriedkov štrukturálnych fondov podľa jednotlivých cieľov a iniciatív ES, ktoré určuje Európska komisia, rozdelenie medzi jednotlivými fondami je vo výlučnej kompetencii SR.  
Vláda SR uznesením č. 782 zo dňa 10. júla 2002 k návrhu rámcovej smernice pre rokovania v kapitolách s finančným dopadom rozhodla o predbežnom rozdelení finančných prostriedkov medzi jednotlivými štrukturálnymi fondami nasledovne: 
ERDF – 35 %
ESF – 25 %
EAGGF a FIFG – 35 % 
Nadväzne na ukončenie prístupových rokovaní na summite v Kodani Ministerstvo financií SR vypracovalo materiál Finančné rámce pre využívanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na skrátené programovacie  obdobie 2004-2006, ktorý poskytol komplexný prehľad o schválených záväzkoch a odhad očakávaných príjmov Slovenskej republiky zo štrukturálnych operácií – štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, ktoré bude môcť Slovenská republika čerpať po vstupe do Európskej únie. Súčasťou materiálu bolo aj nové a v súčasnosti aktuálne rozdelenie finančných prostriedkov medzi jednotlivé štrukturálne fondy. Nové prerozdelenie medzi fondy vychádzalo z potreby prehodnotenia pôvodného návrhu z dôvodov odporúčania Európskej komisie a pripomienok viacerých rezortov zodpovedných za ERDF. Výsledkom návrhu bolo zvýšenie podielu ERDF a ESF na úkor EAGGF. Materiál bol schválený uznesením vlády SR č. 46 dňa 22. januára 2003.
Dôvodom zníženia podielu EAGGF a zvýšenie podielu ERDF bolo takmer zdvojnásobenie výšky dotácií do poľnohospodárstva zo záručnej sekcie EAGGF pre rok 2004 oproti roku 2001 v zmysle ukončených prístupových rokovaní, pričom ich výška sa bude postupne zvyšovať v rokoch 2005 a 2006. Ďalším z dôvodov bol neprimerane vysoký podiel EAGGF v porovnaní s krajinami EÚ, podiel ktorého tvorí v týchto krajinách v priemere 13,6 %. Hlavným dôvodom však bolo riziko nedostatku projektov financovaných z EAGGF, na ktoré upozorňuje Európska komisia. Tá odporúča zvážiť ďalšie zníženie podielu EAGGF. 

Tabuľka č. 8:
Súčasné rozdelenie  finančných  prostriedkov na štrukturálne fondy v rámci cieľa 1 v programovacom období 2004-2006 v bežných cenách v mil. EUR
štrukturálny fond	mil. EUR	%	
ERDF	468,71	45,03	
ESF	287,28	27,60	
EAGGF a FIFG	284,89	27,37	
SPOLU	1040,88	100,00	

3.2.3.1.3  Rozdelenie podľa operačných programov v rámci cieľa 1

O rozdelení prostriedkov z ERDF medzi príslušné operačné programy rozhodla vláda SR dňa  29. januára 2003 na základe Informácie o priebehu a stave prác na Národnom rozvojovom pláne vypracovanej Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR. Prostriedky EAGGF a FIFG rovnako ako prostriedky ESF sú súčasťou len jedného operačného programu. Rozdelenie medzi jednotlivé operačné programy financované z ERDF bolo stanovené nasledovne: 
Tabuľka č. 9: 
Rozdelenie prostriedkov ERDF podľa operačných programov v bežných cenách v mil. EUR
operačný program	mil. EUR	%	
SOP Životné prostredie	103,86	22,16	
SOP Doprava	137,57	29,35	
SOP Ekonomický rozvoj	151,21	32,26	
ROP Slovensko	76,07	16,23	
SPOLU	468,71	100,00	

Z dôvodov odporúčania Európskej komisie boli zlúčené 3 operačné programy financované z ERDF (SOP Životné prostredie, SOP Doprava a ROP Slovensko) do jedného (Základná infraštruktúra). SOP Ekonomický rozvoj bol premenovaný na SOP Priemysel a služby. Zároveň bolo 41,77 mil. EUR pôvodne plánovaných  pre ROP Slovensko presunutých na SOP Ľudské zdroje. 
Tabuľka č. 10:
Súčasné rozdelenie prostriedkov medzi operačné programy v rámci ERDF v bežných cenách mil. EUR
operačný program	mil. EUR	%	
OP Základná infraštruktúra	317,50	67,74	
SOP Priemysel a služby	151,21	32,26	
SPOLU	468,71	100,00	

Uvedené rozdelenie sa neskôr premietlo do Národného rozvojového plánu. 

Súčasný stav rozdelenia zdrojov štrukturálnych fondov
Uznesením č. 166 z 12. marca 2002 vláda SR schválila Návrh rozvojového plánu, ktorého súčasťou boli aj finančné plány jednotlivých operačných programov. V nadväznosti na pripomienky Európskej komisie v súvislosti s nedodržaním pravidiel štátnej pomoci a nekompatibilitou so záväzkami uvedenými v Národnom rozvojovom pláne boli finančné tabuľky sektorového operačného programu Priemysel a služby v júni 2003 upravené.
Dňa 4. júla 2003 boli doplnky k operačným programom a programovým dokumentom zaslané do Bruselu Európskej komisii na informáciu. Finančné tabuľky sú v doplnkoch rozčlenené až na úroveň opatrení.
V súčasnosti sa podiel zdrojov štátneho rozpočtu na celkových nákladoch za operačný program resp. programový dokument pohybuje od 12,7 % (v prípade sektorového operačného programu Priemysel a služby) až po úroveň 45 % (v prípade Jednotného programového dokumentu Cieľ 3 Bratislava). Podiel súkromných zdrojov k celkovým nákladom sa pohybuje v širokom intervale od úrovne 1,2 % celkových nákladov (v prípade sektorového operačného programu Ľudské zdroje) a dosahuje úroveň 50 % (v prípade sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka). Celkový prehľad jednotlivých podielov zdrojov ES, zdrojov štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov na celkových nákladoch za jednotlivé opatrenia umožňujú finančné tabuľky operačných programov a programových dokumentov rozčlenených na úroveň opatrení. Tieto finančné tabuľky uvádzame v prílohe č. 5.

3.2.3.2  Národné verejné zdroje

V programovacom období 2004 - 2006 ťažisko spolufinancovania z národných verejných zdrojov spočíva na štátnom rozpočte. Na základe dohody medzi VÚC Bratislava a MVRR SR sú zabezpečené zdroje spolufinancovania z rozpočtu VÚC pre Jednotný programový dokument NUTS II Bratislava Cieľ 2 vo výške 2 898 mil. Sk. Tieto zdroje sú však zabezpečené až od r. 2005. Spolufinancovanie z rozpočtu obcí sa predpokladá len pre Operačný program Základná infraštruktúra.

Tabuľka č. 11:
Spolufinancovanie štrukturálnych fondov EÚ podľa programových dokumentov (v percentuálnom vyjadrení)
%	Podiel jednotlivých zdrojov na celkových nákladoch programového dokumentu	Podiel verejných zdrojov na celkových nákladoch PD	Podiel jednotlivých zdrojov na verejných zdrojoch	
	ES 	Národné verejné zdroje (ŠR, VÚC, obce) 	Súkromné zdroje 		

ES 	Národné verejné zdroje 	
SOP PS	50,0	12,5	37,5	62,5	80,0	20,0	
SOP ĽZ	75,0	23,8	1,2	98,8	75,9	24,1	
SOP PRV	40,9	17,5	41,5	58,5	70,0	30,0	
OP ZI	68,8	27,2	4,0	92,4	66,1	33,9	
SPD II	50,2	27,4	22,4	77,6	64,7	35,3	
SPD III	50,0	45,1	4,9	95,1	52,6	47,4	
Vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti boli predložené prepracované programové dokumenty a programové doplnky na schválenie do Európskej komisie, definitívne rozdelenie zdrojov financovania a jednotlivé výšky budú známe až po potvrdení programových dokumentov a programových doplnkov v Európskej komisii.

3.2.3.2.1 Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu 

Záväzky vyplývajúce z vládou schválených finančných plánov k jednotlivým programovým dokumentom, prepočítané na bežné ceny deflátorom štrukturálnych výdavkov, boli premietnuté do návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 ako reálny odhad dopadu, vypočítaný v zmysle metodiky EK pre odhad čerpania zo štrukturálnych operácií pre skrátené programovacie obdobie 2004 - 2006. Relevantnú výšku finančných prostriedkov na spolufinancovanie štrukturálnych fondov zo štátneho rozpočtu zabezpečujú príslušné ministerstvá zodpovedné za implementáciu jednotlivých programových dokumentov v rámci návrhu rozpočtu svojej rozpočtovej kapitoly.

Tabuľka č. 12:
Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2004  (v bežných cenách v mil. Sk)
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
SOP PS	 	 	140,57	 	 	 	 	140,57	
SOP ĽZ	246,49	161,00	 	 	 	 	 	407,49	
SOP PRV	 	 	 	 	546,44	 	 	546,44	
OP ZI	 	 	 	96,76	 	297,42	180,63	574,81	
JPD CII	 	 	 	82,95	 	 	 	82,95	
JPD CIII	93,03	90,28	 	 	 	 	 	183,31	
Interreg	 	 	3,09	50,89	 	 	8,04	62,02	
Equal	99,65	 	 	 	 	 	 	99,65	
Štrukturálne fondy spolu	439,17	251,28	143,66	230,6	546,44	297,42	188,67	2 097,24	
Tabuľka č. 13:
Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2005 (v bežných cenách v mil. Sk)
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
SOP PS	 	 	308,13	 	 	 	 	308,13	
SOP ĽZ	446,73	291,79	 	 	 	 	 	738,52	
SOP PRV a rybárstva	 	 	 	 	990,35	 	 	990,35	
OP ZI	 	 	 	175,37	 	539,04	327,37	1041,78	
SPD II	 	 	 	150,34	 	 	 	150,34	
SPD III	167,8	162,31	 	 	 	 	 	330,11	
Interreg	 	 	5,59	92,22	 	 	14,58	112,39	
Equal	180,66	 	 	 	 	 	 	180,66	
Štrukturálne fondy spolu	795,19	454,1	313,72	417,93	990,35	539,04	341,95	3852,28	

Tabuľka č. 14:
Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2006  (v bežných cenách v mil. Sk)
	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
SOP PS	 	 	341,02	 	 	 	 	341,02	
SOP ĽZ	493,72	322,48	 	 	 	 	 	816,2	
SOP PRV	 	 	 	 	1 077,14	 	 	1077,14	
OP ZI	 	 	 	190,74	 	586,28	356,05	1133,07	
SPD II	 	 	 	163,52	 	 	 	163,52	
SPD III	185,45	179,38	 	 	 	 	 	364,83	
Interreg	 	 	6,08	100,31	 	 	15,85	122,24	
Equal	196,52	 	 	 	 	 	 	196,52	
Štrukturálne fondy spolu	878,86	501,86	347,10	454,57	1077,14	586,28	371,9	4217,71	

Prostriedky štátneho rozpočtu určené na spolufinancovanie štrukturálnych fondov sú zahrnuté v programoch príslušných kapitol. Táto skutočnosť umožňuje v prípade pomalej implementácie projektov štrukturálnych fondov prevedenie nepoužitých prostriedkov príslušného roku na osobitný účet dofinancovania programov a možnosť ich použitia v ďalšom rozpočtovom roku.
Pri prípadnej rýchlejšej implementácii projektov štrukturálnych fondov a vyčerpaní prostriedkov určených na spolufinancovanie v príslušnej kapitole v celej výške, bude možné požiadať o poskytnutie prostriedkov z rezervy na štrukturálne operácie,  vytvorenej v kapitole VPS (časť 3.4. materiálu). 

3.2.3.2.2  Spolufinancovanie z rozpočtov VÚC a obcí

Zdroje VÚC a obcí ako spolufinancovateľov a konečných prijímateľov štrukturálnych fondov
VÚC a obce sa môžu zapojiť do financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov účelovo neviazanými globálnymi štátnymi grantami a transfermi, vlastnými daňovými a nedaňovými príjmami a úvermi, ktoré sa im môžu poskytnúť v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách. Pre efektívne využívanie disponibilných zdrojov je účelné kombinovať uvedené zdroje financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov.  

a)  zdroje VÚC a obcí 
V prípade, že konečným prijímateľom budú vyššie územné celky a obce, alebo sa mienia podieľať na financovaní projektu, ich finančná účasť môže v roku 2004 predstavovať čiastku           6 529,8 mil. Sk, ktoré sú rozpočtované ako účelovo neviazané globálne granty a transfery zo štátneho rozpočtu vo výške 5 900 mil. Sk a vlastné nedaňové príjmy VÚC vo výške 629,8 mil. Sk. 
Ak konečným prijímateľom budú obce, alebo sa mienia podieľať na financovaní projektu, ich finančná účasť môže v roku 2004 predstavovať čiastku  36 590 mil. Sk, ktoré sú rozpočtované ako vlastné daňové a nedaňové príjmy obcí vo výške 32 440 mil. Sk, príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí vo výške 150 mil. Sk a prijatých úverov vo výške           4 000 mil. Sk.

b) úvery poskytnuté vyšším územným celkom a obciam
V prípade, že konečným prijímateľom budú vyššie územné celky, alebo sa mienia podieľať na financovaní projektu ich finančná účasť môže zabezpečiť z úverov, ktoré sú limitované nasledovnými ustanoveniami zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách: 
-  obec a vyšší územný celok môžu použiť návratné zdroje financovania len na krytie kapitálových výdavkov. Na vyrovnanie časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami bežného rozpočtu v priebehu rozpočtového roka sa výnimočne môžu použiť tieto zdroje financovania za podmienky, že dlh bude splatený do konca rozpočtového roka z príjmov bežného rozpočtu,
-   obec  a vyšší  územný celok  môžu vstupovať  len do takých úverových záväzkov, ktorých  plnenie dlhodobo nenaruší vyrovnanosť bežného rozpočtu v nasledujúcich rokoch,
-    obec a vyšší územný celok môžu prijať úvery, ktorých celková suma v jednotlivej obci alebo vo vyššom územnom celku v príslušnom rozpočtovom roku presiahne 75 000 000 Sk. len po predchádzajúcom písomnom súhlase Ministerstva financií SR. Do sumy úverov sa nezapočítavajú tie úvery, ktoré nezvyšujú celkovú sumu dlhu a návratné zdroje financovania z  vládnych podporných programov poskytovaných podľa osobitných predpisov,
-  obec a vyšší územný celok môžu na plnenie svojich úloh prijať návratné zdroje financovania, len ak 
a) celková suma dlhu obce alebo vyššieho územného celku ku koncu rozpočtového roka neprekročí  60% skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka a
b) suma ročných splátok návratných zdrojov financovania vrátane úrokov neprekročí    25% skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka
Do celkovej sumy dlhu sa nezapočíta dlh z prijatia  návratných zdrojov  financovania z vládnych  podporných  programov  poskytovaných  podľa osobitných predpisov. 
Do sumy ročných splátok návratných zdrojov financovania sa nezapočíta suma jednorazového    predčasného splatenia návratných zdrojov financovania.

Financovanie projektov štrukturálnych fondov zo strany vyšších územných celkov a obcí sa má riadiť zásadami efektívneho finančného riadenia disponibliných finančných zdrojov, s cieľom zmysluplného využívania doplnkových prostriedkov ES. Využívanie prostriedkov ES v kombinácii so zdrojmi VÚC a obcí má smerovať k dosiahnutiu ich synergického pôsobenia bez neúmerného úverového zaťaženia budúcich rozpočtov VÚC a obcí z dôvodu využívania prostriedkov ES.    

3.2.3.3 Súkromné zdroje
Súkromné zdroje predstavujú  vlastné zdroje konečného prijímateľa, resp. úverové zdroje, zabezpečené prostredníctvom komerčného bankového sektora. 
Vychádzajúc v ústrety konečným prijímateľom zo súkromného sektora bol pri stanovovaní pomerov jednotlivých zdrojov financovania projektov štrukturálnych fondov stanovený podiel z verejných zdrojov približujúci sa maximálnej možnej výške vrátane štátnej pomoci. Týmto spôsobom sa minimalizuje podiel financovania konečných prijímateľov zo súkromného sektora.
Možnosti vykrytia vlastných zdrojov a zdrojov potrebných na financovanie výdavkov pred ich refundáciou zo zdrojov ES a štátneho rozpočtu (bridge financing) sú uvedené v časti 3.6.2 materiálu.  

3.3   Financovanie Kohézneho fondu

3.3.1	Forma pomoci 

Príspevok z ES na projekty Kohézneho fondu má formu nenávratnej priamej pomoci
Európske spoločenstvá sa podieľajú na financovaní časti oprávnených nákladov v zmysle príslušných právnych predpisov ES. Náklady, ktoré nie sú oprávnené hradí konečný prijímateľ.

3.3.2	Výška pomoci z ES

Rozsah financovania zo zdrojov ES môže dosiahnuť 80 - 85 % verejných alebo ekvivalentných výdavkov, vrátane výdavkov orgánov, ktorých aktivity sa realizujú v rámci administratívneho alebo právneho rámca, prostredníctvom ktorého sa považujú za ekvivalentné verejným orgánom. Príspevok ES možno znížiť v spolupráci s členským štátom o odhadované výnosy z projektov a uplatnenie princípu „znečisťovateľ platí“. Predbežné štúdie a projekty technickej podpory sa môžu financovať výnimočne až do výšky 100 % celkových nákladov.
Celkové náklady každého projektu nemajú byť v princípe nižšie ako 10 mil. EUR. V riadne zdôvodnených prípadoch, berúc do úvahy osobitné okolnosti, môžu byť celkové náklady na projekty nižšie ako 10 mil. EUR  
V zmysle metodológie ES v roku 2004 sa predpokladá čerpanie zo záväzkov Kohézneho fondu vo výške 168 mil. Sk, v roku 2005 čerpanie vo výške 1 913 mil. Sk a v roku 2006 vo výške           3 503 mil. Sk rovnomerne rozdelené medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR                                a Ministerstvom životného prostredia SR.
Financovanie z Kohézneho fondu je v súlade s nariadením Rady 94/1164/ES založené na úhrade skutočne vynaložených a oprávnených výdavkoch, ktoré sú potvrdené zúčtovacím dokladom.
Konečným prijímateľom v sektore dopravy bude štát (cesty a železnice) a sektore životného prostredia  subjekty z verejného sektora (obecné vodárenské spoločnosti, štátne podniky a vyššie územné celky). 

3.3.3	Záväzky a platby z ES

Príspevky určené na financovanie prostredníctvom Kohézneho fondu sú stanovené Európskou komisiou vo výške špecifikovanej v príslušnom rozhodnutí Európskej komisie. Rozpočtové záväzky ES sa vzťahujú na schválené projekty. Dĺžka platnosti záväzku sa stanoví podľa povahy projektu a konkrétnych podmienok jeho realizácie. 
Záväzky ES tvoria zvláštnu položku vo všeobecnom rozpočte ES. Záväzky k projektom, ktorých realizácia má prebiehať najmenej 2 roky, sa uskutočňujú v ročných splátkach. Záväzky k projektom, ktorých realizácia ma prebiehať v období kratšom ako 2 roky, alebo keď pomoc ES predstavuje menej ako 50 mil. EUR, možno po schválení stanoviť prvý ročný záväzok na daný projekt na 80 % z celkovej výšky podpory. Zostatok sumy možno rozdeliť podľa priebehu realizácie projektu. 
Výšku ročného záväzku stanovuje Európska komisia každoročne do 30. apríla. Pre upresnenie očakávaných rozpočtových záväzkov ES musí platobný orgán predložiť odhad očakávaných výdavkov za jednotlivé projekty na príslušný a nasledujúci rok najneskôr do 30. apríla. Pre vypracovanie týchto odhadov riadiaci orgán predloží platobnému orgánu plánované čerpanie finančných prostriedkov ES v príslušnom a nasledujúcom roku najneskôr 30. marca na základe podkladov od jednotlivých implementačných orgánov.  
Okrem riadne odôvodnených prípadov môže EK zrušiť pomoc na projekt, s ktorého realizáciou sa nezačne do 2 rokov od dátumu schválenia pomoci. 
Platby finančných prostriedkov ES pre jednotlivé projekty môžu byť vo forme preddavku, priebežnej platby a záverečnej platby a vykonávajú sa v súlade s prílohou II nariadenia Rady 94/1164/ES a jej doplnením v rámci nariadenia Rady 99/1265/ES.
Platby finančných prostriedkov ES sa v zmysle §55f zákona č. 303/1995 o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov prevádzajú na osobitný účet Ministerstva financií SR v Štátnej pokladnici v rámci záväzku, ktorý bol prijatý Európskou komisiou, najneskôr do dvoch mesiacov od obdržania akceptovateľnej žiadosti o platbu v súlade s nariadením Rady  94/1164/ES. Tento hraničný termín sa nevzťahuje na preddavky. 
Po prijatí rozhodnutia o poskytnutí pomoci zo strany ES pre daný projekt a s výnimkou riadne zdôvodnených prípadov i po podpise zmlúv týkajúcich sa verejného obstarávania, vykoná EK platbu preddavku na osobitný účet Ministerstva financií SR vo výške 20 % z celkovej čiastky na schválený projekt. 
Priebežná platba sa uskutočňuje za predpokladu, že pri realizácii projektu bol dosiahnutý uspokojivý pokrok smerom k jeho ukončeniu. Priebežné platby sa uskutočňujú na doplnenie prostriedkov na základe oprávnene a skutočne vynaložených finančných prostriedkov za podmienok stanovených ES.
Základnou podmienkou na prevod prvej priebežnej platby pre projekt je odôvodnená žiadosť o platbu certifikovaná platobným orgánom predložená Európskej komisii najneskôr do 12 mesiacov od prevodu preddavku pre projekt z EK na osobitný účet MF SR v štátnej pokladnici. V opačnom prípade nasledujú sankcie zo strany EK (vrátenie celého preddavku alebo jeho časti – na základe oprávnených výdavkov EK).
Celkový súčet preddavkov a priebežných platieb EK nesmie prekročiť 80 % z celkovej podpory  ES pre daný projekt. Tento podiel možno pri dôležitých projektoch rozvrhnutých na ročné splátky v odôvodnených prípadoch zvýšiť až na 90 %.
Záverečná platba založená na báze oprávnene a skutočne vynaložených finančných prostriedkov sa môže uskutočniť pri dodržaní podmienok stanovených ES.
Pokiaľ nie je Európskej komisii odoslaná záverečná správa do 18 mesiacov od konečného termínu pre dokončenie prác a pre platby podľa rozhodnutia o poskytnutí pomoci, zruší sa tá časť pomoci, ktorá predstavuje výšku záverečnej platby pre príslušný projekt.

3.3.4	Spolufinancovanie z národných zdrojov

V programovacom období 2004-2006 ťažisko spolufinancovania z národných verejných zdrojov spočíva na štátnom rozpočte. 
Pre zdroje VÚC a obcí ako spolufinancovateľov a konečných prijímateľov Kohézneho fondu platia rovnaké pravidlá ako pre štrukturálne fondy (viď časť 3.2.3.2.2) 
V zmysle platnej Koncepcie systému finančného riadenia Kohézneho fondu sa prostriedky zo štátneho rozpočtu poskytujú súčasne s prevodom prostriedkov ES, teda na základe rovnakých pravidiel.

Tabuľka č. 15:
Odhad národného spolufinancovania projektov podporovaných z Kohézneho fondu  v zmysle metodológie ES pre  programovacie obdobie 2004-2006 v bežných cenách v mil. Sk
2004	2005	2006	
ES	Národné zdroje	ES	Národné zdroje	ES	Národné zdroje	
	Spolu
	Štátny rozpočet	Ostatné verejné zdroje		Spolu
	Štátny rozpočet	Ostatné verejné zdroje		Spolu
	Štátny rozpočet	Ostatné verejné zdroje	
168,00	56,00	42,00	14,00	1913,00	637,67	478,25	159,42	3503,00	1167,67	875,75	291,92	

Projekty Kohézneho fondu sú v rámci programového rozpočtovania zaradené na úrovni projektov/prvkov, ktoré budú v programovej štruktúre príslušného ministerstva zaradené do programov podľa vecnej náplne. S cieľom zabezpečiť kompatibilitu medzi rozpočtovým informačným systémom a IT monitorovacím systémom pre štrukturálne fondy a Kohézny fond budú jednotlivým projektom pridelené špecifické alternatívne kódy. Agregovanie údajov za Kohézny fond sa zabezpečuje pomocou kódovania v Rozpočtovom informačnom systéme.

3.3.5  Mechanizmus návrhu spolufinancovania z národných zdrojov 

Spolufinancovanie k projektom realizovaných verejným sektorom
Pre projekty realizované verejným sektorom spolufinancovanie z národných zdrojov sa zabezpečuje zo zdrojov verejného sektora a úverov finančných inštitúcií (vládne úvery, úvery so štátnou zárukou). Podpora z verejného sektora má formu nenávratnej priamej pomoci a návratnej pomoci.
V prípade, že konečným prijímateľom pomoci nebude štát, ale iný subjekt verejnej správy (VÚC, obecný vodohospodársky podnik,...) pravidlá pre financovanie projektov Kohézneho fondu budú nasledovné:
-	maximálny podiel štátneho rozpočtu na projektoch realizovaných subjektami verejného sektora (okrem štátnych)  je obmedzená na úrovni 12,5 % z celkových záväzkov ES voči SR vyčlenených na skrátené programové obdobie 2004 – 2006. Táto čiastka predstavuje v absolútnom vyjadrení 3 024,685 mil. SKK (72,015 mil. EUR pri výmennom kurze 42 SKK/EUR),   
-	maximálny podiel účasti štátneho rozpočtu na úrovni 25 % z celkových verejných zdrojov projektu pri tvorbe finančného plánu projektu, 
-	minimálny podiel účasti štátneho rozpočtu na úrovni 2 % z celkových verejných zdrojov projektu, 
-	minimálny podiel účasti konečného prijímateľa na úrovni 5 % z celkových verejných zdrojov projektu,
-	maximálny podiel účasti konečného prijímateľa na úrovni 50 % z celkových verejných zdrojov projektu
-	maximálny podiel príspevku zo zdrojov ES na úrovni 85 % z celkových verejných zdrojov,
-	minimálny podiel príspevku zo zdrojov ES na úrovni 33 % z celkových verejných zdrojov. Pokiaľ poklesne úroveň príspevku ES pod 33 % z verejných zdrojov (minimálny príspevok zo zdrojov ES) zostatok by bolo potrebné doplniť z národných verejných zdrojov, čo presahuje reálne možnosti spolufinancovania z národných verejných zdrojov pri zohľadnení minimálnych nákladov 10 mil. EUR na projekt,
-	v prípade, ak spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu má byť poskytnuté podnikateľovi na podnikanie alebo v súvislosti s ním, v súlade so zákonom č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov požiada príslušné ministerstvo Úrad pre štátnu pomoc o schválenie poskytnutia štátnej pomoci,

Vzhľadom na to, že po predkladaní návrhu projektu EK sa môže znížiť nárokovaná výška financovania zo zdrojov ES, chýbajúci rozdiel sa môže zabezpečiť zo zdrojov konečného prijímateľa projektu a zo štátneho rozpočtu, prípadne iných verejných zdrojov. O dodatočnom zvýšení spolufinancovania zo štátneho rozpočtu na základe návrhu príslušného ministerstva (z  podnetu konečného prijímateľa pomoci) rozhodne vláda SR. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu je možné pre príslušný projekt zvýšiť na maximálny podiel spolufinancovania z národných verejných zdrojov z celkových verejných zdrojov podľa tabuľky č. 16.
Ak vláda SR neodsúhlasí zvýšenie podielu spolufinancovania zo štátneho rozpočtu na maximum, zvyšok musí zabezpečiť konečný prijímateľ zo svojich zdrojov, prípadne z iných verejných zdrojov okrem zdrojov štátneho rozpočtu (zabezpečuje konečný prijímateľ projektu).  
Výhody uvedeného mechanizmu:
-	podporuje sa maximálna využiteľnosť prostriedkov pridelených z ES,
-	je vopred známa minimálna a maximálna účasť zo strany konečného prijímateľa pomoci,
-	sú vopred známe minimálne a maximálne rámce pre zdroje z ES,
-	sú vopred známe minimálne a maximálne rámce národných verejných zdrojov a zdrojov zo štátneho rozpočtu, 
-	flexibilne sa môže meniť spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu pri zmene finančnej účasti ES, podľa stanovených podmienok pri zohľadnení opatrnostného motívu.
Nevýhody:
-	možná snaha o maximalizovanie podielu spolufinancovania zo štátneho rozpočtu zo strany konečného prijímateľa pomoci.

Tabuľka č. 16: Rámce k mechanizmu spolufinancovania projektov z Kohézneho fondu pre iné subjekty verejného sektora (okrem štátu)

VZ      v %	KPP v % z VZ	% podiel ES z VZ - maximum	% podiel NVZ okrem KPP z VZ - minimum	% podiel zo ŠR z VZ - minimum	% podiel ES z VZ - minimum	% podiel NVZ okrem KPP z VZ - maximum	% podiel zo ŠR z VZ - maximum	
100,00	5,00	85,00	10,00	10,00	60,00	35,00	25,00	
100,00	10,00	85,00	5,00	5,00	57,00	33,00	25,00	
100,00	15,00	83,00	2,00	2,00	54,00	31,00	25,00	
100,00	20,00	78,00	2,00	2,00	51,00	29,00	25,00	
100,00	25,00	73,00	2,00	2,00	48,00	27,00	25,00	
100,00	30,00	68,00	2,00	2,00	45,00	25,00	25,00	
100,00	35,00	63,00	2,00	2,00	42,00	23,00	23,00	
100,00	40,00	58,00	2,00	2,00	39,00	21,00	21,00	
100,00	45,00	53,00	2,00	2,00	36,00	19,00	19,00	
100,00	50,00	48,00	2,00	2,00	33,00	17,00	17,00	

Legenda: 
KPP – zdroje konečného prijímateľa 
ES – zdroje Európskych spoločenstiev
VZ – verejné zdroje a súčasne celkové oprávnené náklady projektu
NVZ – národné verejné zdroje
ŠR – zdroje štátneho rozpočtu

Vzhľadom na to, že Európska komisia podporuje úsilie členských štátov o čo najvyšší účinok prostriedkov Kohézneho fondu podporou využívania súkromných zdrojov financovania zo strany konečného prijímateľa, návrh mechanizmu spolufinancovania zohľadňuje aj prípadné zapojenie súkromných zdrojov do financovania projektov podporovaných z Kohézneho fondu.
Spolufinancovanie k projektom realizovaných súkromnou sférou 
Základným cieľom je realizovať projekty, ktoré by bez finančnej účasti ES neboli uskutočniteľné 
 
Pravidlami pre projekty realizované súkromnou sférou sú:
-	maximálny podiel štátneho rozpočtu na projektoch realizovaných súkromnou sférou je obmedzená na úrovni 12,5 % z celkových záväzkov ES voči SR vyčlenených na skrátené programové obdobie 2004 – 2006. Táto čiastka predstavuje v absolútnom vyjadrení             3 024,685 mil. SKK (72,015 mil. EUR pri výmennom kurze 42 SKK/EUR),   
-	maximálny podiel účasti štátneho rozpočtu na úrovni 25 % z celkových oprávnených nákladov projektu pri tvorbe finančného plánu projektu, 
-	minimálny podiel účasti štátneho rozpočtu na úrovni 3 % z celkových oprávnených nákladov projektu, 
-	minimálny podiel účasti konečného prijímateľa zo súkromnej sféry na úrovni 10 % z celkových oprávnených nákladov projektu. Príslušné ministerstvo stanoví tento minimálny podiel vo výnimočných prípadoch (strategické a prioritné oblasti) na úrovni 5 % maximálne za objem 10 % z celkového záväzku ES na programovacie obdobie 2004 - 2006, 
-	maximálny podiel účasti konečného prijímateľa sa stanovuje na úrovni 80 % z celkových oprávnených nákladov projektu,
-	maximálny podiel príspevku zo zdrojov ES sa stanovuje na 80,75 % z celkových oprávnených nákladov projektu.  Maximálny podiel účasti ES môže dosahovať 85 % z verejných zdrojov, 
-	minimálny podiel príspevku zo zdrojov ES sa stanovuje na 12 % z celkových oprávnených nákladov projektu. Pokiaľ poklesne úroveň príspevku ES pod 60 % z verejných zdrojov (minimálny príspevok zo zdrojov ES) zostatok by bolo potrebné doplniť z národných verejných zdrojov, čo presahuje reálne možnosti spolufinancovania z národných verejných zdrojov pri zohľadnení minimálnych nákladov 10 mil. EUR na projekt. Finančné plány projektov, v ktorých podiel finančnej účasti ES je pod úrovňou 60 % na verejných zdrojoch nie sú oprávnené na financovanie v rámci Kohézneho fondu,
-	v prípade, ak spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu má byť poskytnuté podnikateľovi na podnikanie alebo v súvislosti s ním, príslušné ministerstvo požiada Úrad pre štátnu pomoc v súlade so zákonom č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov o schválenie poskytnutia štátnej pomoci.

Vzhľadom k tomu, že po predkladaní návrhu projektu EK sa môže znížiť nárokovanú výška financovania zo zdrojov ES, chýbajúci rozdiel sa môže zabezpečiť zo zdrojov konečného prijímateľa projektu a zo štátneho rozpočtu, prípadne iných verejných zdrojov. O dodatočnom zvýšení spolufinancovania zo štátneho rozpočtu na základe návrhu príslušného ministerstva (z podnetu konečného prijímateľa pomoci) rozhodne vláda SR. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu je možné pre príslušný projekt zvýšiť na:
-	35 % spolufinancovania zo štátneho rozpočtu z celkových oprávnených nákladov projektu, ak podiel štátneho rozpočtu vo finančnom pláne bol menej ako 15 % z celkových oprávnených nákladov projektu,
-	30  %  spolufinancovania zo štátneho rozpočtu z celkových oprávnených nákladov projektu, ak podiel štátneho rozpočtu vo finančnom pláne bol menej ako 21 % (vrátane 21 %) z celkových oprávnených nákladov projektu,
-	25 % spolufinancovania zo štátneho rozpočtu z celkových oprávnených nákladov projektu, ak podiel štátneho rozpočtu vo finančnom pláne bol viac ako 20 % z celkových oprávnených nákladov projektu.  

Ostatné finančné prostriedky musí zabezpečiť konečný prijímateľ zo svojich zdrojov, prípadne z iných verejných zdrojov okrem zdrojov štátneho rozpočtu (zabezpečuje konečný prijímateľ projektu).  Príklad k zmene financovania projektu zo zdrojov ES sa uvádza v prílohe č. 6 (príklad č. 4)  

Výhody uvedeného mechanizmu:
-	podporuje sa maximálna využiteľnosť prostriedkov pridelených z ES,
-	je vopred známa minimálna a maximálna účasť zo strany konečného prijímateľa pomoci,
-	sú vopred známe minimálne a maximálne rámce pre zdroje z ES,
-	sú vopred známe minimálne a maximálne rámce národných verejných zdrojov a zdrojov zo štátneho rozpočtu, 
-	flexibilne sa môže meniť spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu pri zmene finančnej účasti ES, podľa stanovených podmienok pri zohľadnení opatrnostného motívu.

Nevýhody:
-	možná snaha o maximalizovanie podielu spolufinancovania zo štátneho rozpočtu zo strany konečného prijímateľa pomoci.

CON       v %	SZ KPP v %	VZ       v %	% podiel ES z VZ - maximum	% podiel NVZ z VZ - minimum	% podiel ES z CON - maximum	% podiel NVZ z CON - minimum	% podiel zo ŠR z CON - minimum	% podiel ES z VZ - minimum	% podiel NVZ z VZ - maximum	% podiel ES z CON - minimum	% podiel NVZ z CON - maximum	% podiel zo ŠR z CON - maximum	
100,00	5,00	95,00	85,00	15,00	80,75	14,25	10,00	60,00	40,00	57,00	38,00	25,00	
100,00	10,00	90,00	85,00	15,00	76,50	13,50	10,00	60,00	40,00	54,00	36,00	25,00	
100,00	15,00	85,00	85,00	15,00	72,25	12,75	10,00	60,00	40,00	51,00	34,00	25,00	
100,00	20,00	80,00	85,00	15,00	68,00	12,00	10,00	60,00	40,00	48,00	32,00	25,00	
100,00	25,00	75,00	85,00	15,00	63,75	11,25	10,00	60,00	40,00	45,00	30,00	25,00	
100,00	30,00	70,00	85,00	15,00	59,50	10,50	10,00	60,00	40,00	42,00	28,00	25,00	
100,00	35,00	65,00	85,00	15,00	55,25	9,75	9,75	60,00	40,00	39,00	26,00	25,00	
100,00	40,00	60,00	85,00	15,00	51,00	9,00	9,00	60,00	40,00	36,00	24,00	24,00	
100,00	45,00	55,00	85,00	15,00	46,75	8,25	8,25	60,00	40,00	33,00	22,00	22,00	
100,00	50,00	50,00	85,00	15,00	42,50	7,50	7,50	60,00	40,00	30,00	20,00	20,00	
100,00	65,00	35,00	85,00	15,00	29,75	5,25	5,25	60,00	40,00	21,00	14,00	14,00	
100,00	70,00	30,00	85,00	15,00	25,50	4,50	4,50	60,00	40,00	18,00	12,00	12,00	
100,00	75,00	25,00	85,00	15,00	21,25	3,75	3,75	60,00	40,00	15,00	10,00	10,00	
100,00	80,00	20,00	85,00	15,00	17,00	3,00	3,00	60,00	40,00	12,00	8,00	8,00	
Tabuľka č. 17: Rámce k mechanizmu spolufinancovania projektov z Kohézneho fondu pre súkromnú sféru

Legenda: 
CON – celkové oprávnené náklady projektu
SZ KPP – súkromné zdroje, konečný prijímateľ pomoci zo súkromnej sféry
ES – zdroje Európskych spoločenstiev
VZ – verejné zdroje
NVZ – národné verejné zdroje
ŠR – zdroje štátneho rozpočtu

 3.4   Rezerva zo štátneho rozpočtu K štrukturálnym operáciám 

Rezervu zo štátneho rozpočtu je potrebné vyčleniť na hradenie:
-	straty vzniknutej z dôvodu kurzových rozdielov SKK/EUR, 
-	bankových poplatkov a poplatkov za uskutočňované bankové prevody,
-	dane z úroku,
-	nezrovnalostí
-	globálna rezerva 
Rezervu na uvedené účely zabezpečujú pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rok platobné orgány pre štrukturálne fondy a Kohézny fond. 
Vo vzťahu k spolufinancovaniu zo štátneho rozpočtu je v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 vyčlenená rezerva v kapitole Všeobecná pokladničná správa pre štrukturálne operácie v celkovej výške 660 mil. Sk. 
Rezerva zo štátneho rozpočtu pozostáva z nasledovných častí: 
1. Rezerva na hradenie straty vzniknutej z dôvodu kurzových rozdielov SKK/EUR 
Na pokrytie rezervy je potrebné vyčleniť 1 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Uvedená čiastka pokryje 1 % sústavné posilnenie SKK voči EUR (napr. pokrýva sústavnú zmenu výmenného kurzu   SKK/EUR o 0,5 jednotiek v priebehu rozpočtového roka). Kurzové straty vznikajú z dôvodu iného výmenného kurzu SKK/EUR v deň uzatvárania zmlúv s konečnými prijímateľmi a deň vyplatenia prostriedkov ES.     
2. Rezerva na hradenie bankových poplatkov a poplatkov za uskutočňované bankové prevody 
Na pokrytie rezervy je potrebné vyčleniť 3 EUR za vedenie účtu za každý mesiac, v ktorom bol účet používaný.
3. Rezerva na hradenie dane z úroku 
Na pokrytie rezervy je potrebné vyčleniť rezervu 0,15 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Daň z úroku sa uhrádza štvrťročne na príslušnú formu pomoci. Sadzba dani z úroku sa určuje v súlade s § 36 – osobitná sadzba dane zákona č. 366/1999 o daniach z príjmov a predstavuje 15 % z nadobudnutých úrokov (počnúc 1.1.2004 nová sadzba dane bude 19 %).  
4. Rezerva na hradenie nezrovnalostí
Na hradenie prípadných nezrovnalostí sa má vyčleniť rezerva 2 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. Pri štrukturálnych operáciách 
Opravy financovania prostriedkov ES z dôvodu nezrovnalosti sa môžu uskutočniť odpočítaním neoprávnene použitých alebo nevyužitých finančných prostriedkov ES prostriedkov od nasledovnej žiadosti o platbu ES. 
Ak nie je možné odpočítanie neoprávnene použitých alebo nevyužitých finančných prostriedkov ES od nasledovnej žiadosti o platbu ES (splatná čiastka prevyšuje výšku sumy uvedenej v nasledovnej žiadosti o platbu), vrátenie týchto finančných prostriedkov uskutočňuje platobný orgán spätným prevodom ES.
Akákoľvek čiastka, ktorá je predmetom vrátenia Európskej komisii, musí byť vrátená pred uplynutím lehoty splatnosti stanovenej Európskou komisiou v súlade s Finančným nariadením č. 2002/1605/ES. Deň splatnosti je posledným dňom druhého mesiaca nasledujúceho od vydania platobného príkazu EK na vrátenie predmetnej čiastky.
Vzhľadom na to, že v prípade štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu ide o väčšiu sumu finančných prostriedkov z ES, ktoré sa požadujú od EK pri nasledovnej žiadosti o platbu ako pri predvstupových fondoch PHARE, ISPA a SAPARD, pri plánovanom počte projektov je nižšia pravdepodobnosť vrátenia finančných prostriedkov ES, ktoré prevyšujú ďalšiu žiadosť o platbu ES. Z tohto dôvodu pri štrukturálnych operáciách sa počíta s rezervou na úrovni 2 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu.
5.Globálna rezerva
Táto rezerva môže slúžiť na pokrytie prípadnej rýchlejšej realizácie projektov, ktoré by malo za následok prekročenie čiastky rozpočtovanej na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu určenú pre príslušné ministerstvo alebo na vykrytie výdavkov na predfinancovanie konečných prijímateľov verejného sektora, na audit štruktúr zapojených do riadenia a realizácie štrukturálnych operácií a iné nevyhnutné výdavky. Na pokrytie tejto rezervy sa má vyčleniť     9 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu

Celková rezerva vyčlenená na štrukturálne operácie potrebná na zabezpečenie ich plynulého financovania musí predstavovať približne 12,15 % z očakávaného reálneho čerpania z finančných prostriedkov ES na nasledujúci rok pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu. 

3.5  Predfinancovanie štrukturálnych operácií

3.5.1 Predfinancovanie konečných prijímateľov z verejného sektora

Alternatíva 1

Predfinancovanie v prípade štrukturálnych operácií možno zadefinovať ako „poskytnutie finančných prostriedkov konečnému prijímateľovi zo zdrojov štátneho rozpočtu na uhradenie úvodných záväzkov  voči dodávateľovi“. 
V súlade s nariadením Rady 99/1260/ES musí konečný prijímateľ vyplatiť záväzky dodávateľovi predtým, ako požiada o preplatenie zo zdrojov ES. Preplateniu zo zdrojov ES predchádza administratívna kontrola a kontrola oprávnenosti deklarovaných výdavkov zo strany príslušných ministerstiev ako riadiacich resp. sprostredkovateľských orgánov v súlade so zmluvou s konečným prijímateľom. 
V súčasnosti je v zmysle koncepcie systému finančného riadenia štrukturálnych fondov nastavený systém tak, že prostriedky zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie môžu byť  konečnému prijímateľovi uhradené až súčasne z prostriedkami ES. V prípade konečných prijímateľov z verejného sektora však možno očakávať, že tieto subjekty nebudú disponovať potrebnou hotovosťou, aby boli schopné vopred vykryť potrebné výdavky za zdroje ES a štátneho rozpočtu. 
Predfinancovanie navrhovaným spôsobom umožní konečným prijímateľom disponovať potrebnými finančnými prostriedkami pri uhrádzaní prvých záväzkov dodávateľovi. 
Predfinancovanie konečných prijímateľov z verejného sektora sa uskutoční uvoľnením výdavkov zo štátneho rozpočtu účelovo určených v programoch rozpočtových kapitol na spolufinancovanie programov ES.

Návrh mechanizmu predfinancovania:
1.	Dodávateľ v zmysle zmluvných podmienok s konečným prijímateľom a podľa finančného plánu projektu predloží účtovný doklad na preplatenie.
2.	Konečný prijímateľ okamžite predloží účtovný doklad sprostredkovateľskému orgánu pod riadiacim orgánom (pre štrukturálne fondy). 
3.	Sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom v spolupráci s konečným prijímateľom v rámci lehoty splatnosti záväzku dodávateľovi overí dodávku tovarov alebo služieb.
4.	Sprostredkovateľský orgán pod platobným orgánom po odsúhlasení zo strany sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom prevádza prostriedky konečnému prijímateľovi z rozpočtovaných výdavkov na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vo výške schválenej platby. V prípade, že čiastka presahuje sumu vyčlenenú na príslušný projekt zo štátneho rozpočtu pre daný rozpočtový rok, chýbajúca čiastka sa dočasne použije z rozpočtu daného opatrenia (prvku z hľadiska programového rozpočtovania).  Za predpokladu, že dôjde k prípadu, že prostriedky určené na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v rámci príslušného opatrenia (prvku) budú z tohto titulu v danom roku vyčerpané, potrebná suma sa použije z vyčlenenej rezervy na spolufinancovanie z kapitoly VPS.
5.	Kroky uvedené v bodoch 1. - 4. sa opakujú pokým suma predplatených záväzkov nedosiahne čiastku vyčlenenú na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu  pre daný rozpočtový rok.  
6.	Po vyčerpaní prostriedkov  na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu pre daný rok požiada konečný prijímateľ sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom o preplatenie (refundáciu) zo zdrojov ES. 
7.	V prípade prekročenia limitu prostriedkov určených na spolufinancovanie pre príslušný projekt, alikvotná časť prvého preplatenia z prostriedkov ES slúži na vykrytie výdavkov štátneho rozpočtu, dočasne použitých v rámci príslušného opatrenia (prvku) nad rámec schváleného spolufinancovanie pre daný projekt.
8.	Príslušné orgány vykonajú kontrolu v zmysle pravidiel stanovených v koncepcii systému finančného riadenia štrukturálnych fondov.
9.	Sprostredkovateľský orgán pod platobným orgánom po schválení žiadosti prevádza konečnému prijímateľovi prostriedky ES konečnému prijímateľovi vo výške vyplatenej zo štátneho rozpočtu. Po vyčerpaní disponibilných zdrojov opätovne požiada konečný prijímateľ o preplatenie uskutočnených výdavkov zo zdrojov ES. Tento krok sa realizuje pri každej nasledujúcej žiadosti konečného prijímateľa v danom rozpočtovom roku. V prípade, že ide o viacročný projekt, v každom ďalšom rozpočtovom roku sa opätovne postupuje od bodu 1.
10.	Týmto spôsobom sa konečnému prijímateľovi preplácajú prostriedky ES do výšky max. 95 % celkových oprávnených nákladov na projekt. Zostávajúcich 5 % si je konečný prijímateľ povinný uhradiť najskôr z vlastných zdrojov. 
11.	Po ukončení projektu a uskutočnení príslušných kontrol mu bude uvedený zostatok refundovaný. 

Príklad k alternatíve 1 sa uvádza v prílohe č. 6 (príklad č. 5)

Výhody uvedeného mechanizmu:
-	zabezpečí dodržiavanie rovnakého podielu spolufinancovania z jednotlivých zdrojov pre každý rok, čím sa sprehľadní proces realizácie rozpočtu,
-	použitím zdrojov štátneho rozpočtu pred zdrojmi ES sa minimalizuje obdobie dočasného časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami na strane zdrojov ES (viď časť 3.2), nakoľko zálohová platba bude prevedená až v septembri 2004,
-	pri skoršom použití zdrojov štátneho rozpočtu sa minimalizujú nezrovnalosti pri zdrojoch ES, ktorých výskyt si vyžaduje zložitú administráciu vo vzťahu k Európskej komisii,
-	predfinancovanie sa zabezpečí výhradne zo zdrojov štátneho rozpočtu, čím sú dodržané pravidlá stanovené Európskou komisiou.

Nevýhody uvedeného mechanizmu:
-	riziko výskytu nezrovnalostí pri zdrojoch štátneho rozpočtu v dôsledku spravidla krátkej časovej lehoty pre vyplatenie faktúr dodávateľom, počas ktorej je potrebné overiť dodávku tovarov a služieb,
-	možný dočasný nedostatok prostriedkov zo štátneho rozpočtu z titulu použitia rezerv,
-	v prípade dočasného použitia prostriedkov z rezervy uvedenej v bode 4 je potrebné stanoviť mechanizmus vrátenia týchto prostriedkov z osobitného účtu platobného orgánu pre daný program späť do kapitoly MF SR do rezervy určenej na spolufinancovanie.

Alternatíva 2

Predfinancovanie v prípade štrukturálnych operácií možno zadefinovať ako „Poskytnutie finančných prostriedkov konečnému prijímateľovi na uhradenie účtovného dokladu (faktúry) predloženého dodávateľom“. 
Dôvodom potreby predfinancovania štrukturálnych operácií je mechanizmus poskytnutia prostriedkov ES. V prípade štrukturálnych operácií musí konečný prijímateľ zafinancovať účtovný doklad predložený dodávateľom čiže uhradiť uvedené prostriedky do lehoty splatnosti účtovného dokladu. Finančné prostriedky ES sú poskytnuté na základe fyzického a administratívneho preverenia oprávnenosti zúčtovacieho dokladu predloženého konečným prijímateľom (doklad dokazujúci uskutočnenie výdavku, t.j. doklad o uskutočnení plnenia dodávky stavby, tovaru alebo služby a o jeho zaplatení zo strany konečného prijímateľa) v súlade so zmluvou s konečným prijímateľom.  
Predfinancovanie sa v rokoch 2004 – 2006 bude realizovať  z výdavkov štátneho rozpočtu.
Aplikovanie predfinancovania sa musí zapracovať do koncepcie systému finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, nakoľko prostriedky zo štátneho rozpočtu konečným prijímateľom sa nebudú poskytovať súčasne s prevodom prostriedkov ES, teda na základe rovnakých pravidiel.

Mikroúroveň:
Predfinancovanie konečných prijímateľov z verejného sektora sa uskutoční uvoľnením výdavkov zo štátneho rozpočtu rozpočtovaných na podľa § 6 ods. 12 zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu..
Návrh mechanizmu predfinancovania:
1.	Dodávateľ v zmysle zmluvných podmienok s konečným prijímateľom a podľa finančného plánu projektu predloží účtovný doklad na preplatenie.
2.	Konečný prijímateľ okamžite predloží účtovný doklad sprostredkovateľskému orgánu pod riadiacim orgánom (pre štrukturálne fondy) alebo implementačnej agentúre (pre Kohézny fond). 
3.	Do lehoty splatnosti účtovného dokladu, ktorá bude stanovená na 30 kalendárnych dní sa uskutoční predbežná kontrola oprávnenosti realizovanej dodávky. Predbežnú kontrolu oprávnenosti realizovanej dodávky, alebo služby vykonáva príslušný sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom, alebo implementačná agentúra v spolupráci s konečným prijímateľom.
Predbežná kontrola realizovanej dodávky trvá najviac 20 dní.  Žiadosť o realizáciu platby sa predloží príslušným ministerstvom Štátnej pokladnici najneskôr 10 dní pred lehotou splatnosti účtovného dokladu, nakoľko Štátna pokladnica realizuje platby najskôr 10 kalendárnych dní odo dňa predloženia žiadosti o realizáciu platby (§ 6 ods.  3 zákona 291/2002 o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Výsledky predbežnej kontroly sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom a implementačná agentúra okamžite oznámia príslušnému sprostredkovateľskému orgánu pod platobným orgánom a platobnému orgánu. 
4.	Z rozpočtovaných výdavkov štátneho rozpočtu (z rozpočtovej kapitoly príslušného ministerstva) sa uvoľní konečnému prijímateľovi alikvotná časť za prostriedky ES a za spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu za účtovný doklad, ktorá sa uhradí dodávateľovi. Z pohľadu štátneho rozpočtu vznikne pohľadávka voči konečnému prijímateľovi za alikvotnú časť finančných prostriedkov ES. Štátny rozpočet v tomto prípade zálohuje finančné prostriedky ES. 
5.	Konečný prijímateľ okamžite po uhradení výdavku predloží zúčtovací doklad (uhradená faktúra) sprostredkovateľskému orgánu pod riadiacim orgánom alebo implementačnej agentúre na priebežnú kontrolu oprávnenosti výdavku.
6.	Overí sa oprávnenosť výdavkov (priebežná kontrola oprávnenosti výdavkov) príslušnými orgánmi zapojenými do procesu finančného riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v súlade so zmluvou s konečným prijímateľom a právnymi predpismi ES a SR. Priebežná kontrola oprávnenosti výdavkov trvá najviac 25 dní.  
7.	Po overení oprávnenosti výdavku zanikne pohľadávka voči konečnému prijímateľovi a vznikne pohľadávka voči osobitnému účtu MF SR za alikvotnú časť prostriedkov ES za príslušnú čiastkovú platbu, ktorá sa vysporiada do 5 kalendárnych dní. Vysporiadanie pohľadávky zabezpečuje platobný orgán v spolupráci príslušným ministerstvom.   
8.	Tento kolobeh pokračuje pri každej čiastkovej platbe až do ukončenia projektu.
9.	Pri záverečnej čiastkovej platbe konečnému prijímateľovi sa neposkytne 5 % z celkových oprávnených nákladov projektu. Uvedený objem finančných prostriedkov bude slúžiť na zamedzenie vzniku nezrovnalostí po realizácii projektu. Neposkytnutých 5 % z celkových oprávnených nákladov projektu bude musieť zafinancovať konečný prijímateľ. Uvedených 5 % sa vyplatí po ukončení kontroly oprávnenosti záverečnej platby.

Uvedený mechanizmus podporuje efektívne rozloženie predfinancovania podľa etáp projektu, ktorý je realizovaný verejným sektorom. V skutočnosti štátny rozpočet ako časť verejného rozpočtu  zálohuje časť príslušnej platby z ES ostatným zložkám verejného sektora.   
Predbežná kontrola oprávnenosti realizovanej dodávky sa musí zabezpečiť na primeranej úrovni pre zamedzenie vzniku neoprávnených použitých finančných prostriedkov po jej uskutočnení.
Pre zamedzenie vzniku nezrovnalostí po vykonaní  predbežnej kontroly realizovanej dodávky sa priebežne bude hodnotiť efektívnosť jej vykonávania a v prípade vzniku nezrovnalostí sa prijmú okamžité nápravné opatrenia na zlepšenie vykonávania predbežnej kontroly realizovanej dodávky.    
V prípade, že počas priebežnej kontroly oprávnenosti výdavkov sa zistí neoprávnené použitie výdavkov, ktoré nebolo odhalené pri predbežnej kontrole realizovanej dodávky, zníži sa pomoc pri ďalšej platbe o neoprávnene použitú časť, ak to nie je možné konečný prijímateľ okamžite vyzve dodávateľa o vrátenie neoprávnenej časti už vykonanej platby do 5 kalendárnych dní. 
V prípade, že dodávateľ nevráti neoprávnene použité finančné prostriedky v stanovenom termíne, dočasne sa zastaví projekt a začne sa proces vymáhania neoprávnene použitých finančných prostriedkov v súlade s § 47 ods. 5 zákona NR SR č. 303/1995 o rozpočtových pravidlách.

Makroúroveň:

Pri aplikovaní tohto mechanizmu sa využíva inštitút dočasného nesúladu medzi príjmami a výdavkami zo štátneho rozpočtu.
Dočasný nesúlad nastane od vyplatenia výdavku dodávateľovi z rozpočtovaných výdavkov štátneho rozpočtu až po vysporiadanie pohľadávky za alikvotnú časť prostriedkov ES z osobitného účtu MF SR (zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu). Uvedené obdobie zahŕňa body 5, 6 a 7 navrhovaného mechanizmu predfinancovania. 
Čím je toto obdobie kratšie, tým je kratší hotovostný (cash-flow) nesúlad medzi príjmami a výdavkami štátneho rozpočtu.
Z pohľadu štátneho rozpočtu na báze cash-flow vznikne časový nesúlad medzi rozpočtovanými príjmami a výdavkami pre prostriedky z ES.
Pri aplikovaní akruálneho princípu nevznikne nesúlad, nakoľko vznikne pohľadávka štátneho rozpočtu voči konečnému prijímateľovi, resp. osobitnému účtu MF SR na prostriedky ES. V prípade potreby vymáhania prostriedkov od dodávateľa vznikne pohľadávka štátneho rozpočtu voči dodávateľovi. Pri akruálnom princípe v súlade s druhým vydaním ESA 95 príjmy a výdavky rozpočtované pre prostriedky ES pri vykazovaní za príslušný rok nebudú rozdielne. 

Výhody uvedeného mechanizmu:
-	nie je potrebné zabezpečiť predfinancovanie na celú čiastkovú platbu z parciálnych rozpočtov verejného sektora, nakoľko verejný sektor ako konečný prijímateľ je predfinancovaný zo štátneho rozpočtu (časť verejného rozpočtu) na základe zálohovania prostriedkov ES za príslušnú čiastkovú platbu,
-	predbežná kontrola oprávnenosti výdavku sa začína pred predložením zaplateného účtovného dokladu konečným prijímateľom, 
-	náročnosť kladená na priebežnú kontrolu oprávnenosti výdavku je uľahčená o zistenia predbežnej kontroly oprávnenosti výdavku,
-	orgány podieľajúce sa na kontrole oprávnenosti výdavkov na najnižšej úrovni, kde sa vykonáva podstatná časť kontroly projektu sú zapojené do kontrolného mechanizmu už pred úhradou platby dodávateľovi,
-	zmenšuje sa riziko verejnej správy pri úhrade prípadných neoprávnených výdavkov zo strany dodávateľa, vzhľadom na to, že  predbežnú kontrolu oprávnenosti výdavku nevykonáva len konečný prijímateľ,
-	nenastane nesúlad medzi príjmami a výdavkami štátneho rozpočtu na akruálnom princípe.            
Nevýhody:
-	v prípade vzniku neoprávneného použitia finančných prostriedkov po predbežnej kontrole oprávnenosti výdavku môže vzniknúť dlhší hotovostný nesúlad medzi príjmami a výdavkami štátneho rozpočtu,  
-	vysoké nároky sú kladené na predbežnú kontrolu oprávnenosti výdavkov,
-	predfinancovanie vyžaduje dodatočné náklady na preklenutie hotovostného nesúladu medzi príjmami a výdavkami (emitovanie štátnych pokladničných poukážok, vydávanie dlhopisov).

3.6  INÉ FORMY POMOCI konečným prijímateľom 

Pri realizácii projektov s podporou štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu  sa môžu konečným prijímateľom poskytnúť rôzne ďalšie podporné mechanizmy, ktoré sa však musia uplatňovať v súlade so zákonom o štátnej pomoci.
Iné formy pomoci môžu byť úvery, záruky, subvencie k úrokovým sadzbám, majetková účasť, resp. účasť rizikového kapitálu, atď.
Základným predpokladom efektívneho využívania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je vhodné zapojenie finančných inštitúcií do mechanizmov poskytovania iných foriem pomoci konečným prijímateľom.    
Pri financovaní štrukturálnych operácií sa predpokladá najmä využitie úverov poskytovaných medzinárodnými finančnými inštitúciami a domácimi komerčnými bankami, ako aj úverových programov Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, a.s.  

3.6.1.	Medzinárodné finančné inštitúcie

Pri realizácii projektov financovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sa často využívajú úvery poskytované medzinárodnými finančnými inštitúciami. 
V zmysle programového vyhlásenia „vláda umožní prevzatie štátnych záruk na financovanie projektov, ak sa tým súčasne zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie.“ Prístup jednotlivých medzinárodných inštitúcií pri posúdení nevyhnutnosti štátnej záruky je rozdielny, avšak v prevažnej miere sa zohľadňuje úverová kredibilita dlžníka pridelená najvýznamnejšími ratingovými agentúrami.
Limit na poskytovanie štátnych záruk je stanovený § 9 ods. 3 zákona č.386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách nasledovne: „Štátne záruky v príslušnom roku možno prevziať len do celkovej sumy istín z úverov splatných v príslušnom rozpočtovom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka, a celkovej sumy menovitých hodnôt dlhopisov splatných v príslušnom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka“.
Teoretický limit na prevzatie štátnych záruk pre rok 2004 predstavuje 6,5 mld. Sk, pretože limit môže byť ovplyvnený prevzatím štátnej záruky za bankový úver v roku 2003 bez odkladu splácania istiny (napr. jednoročný úver). Definitívnu výšku limitu je možné stanoviť prepočtom aktuálnym kurzom ku dňu 31.12.2003. Čerpanie limitu v roku 2004 sa nepredpokladá na úvery, ktoré by nahradzovali financovanie bežných výdavkov štátneho rozpočtu, alebo financovanie investičného rozvoja, ktorý by mal byť financovaný štandardne zo štátneho rozpočtu. Štátna záruka sa predpokladá poskytovať v objeme do 1 mld. Sk, prípadne 2 mld. Sk na projekty spojené s čerpaním fondov Európskej únie, pri ktorých sa predpokladá návratnosť.
Úver poskytnutý krajine od medzinárodných finančných inštitúcií sa poskytuje bez záruk, a to formou vládneho úveru. V tomto prípade je príjemcom v mene Slovenskej republiky Ministerstvo financií SR. 
Medzinárodné finančné inštitúcie poskytujú úvery aj domácim finančným inštitúciám prostredníctvom tzv. úverových liniek. Pri tomto type úverov  úverové podmienky pre konečného príjemcu  zahŕňajú aj maržu príslušnej domácej finančnej inštitúcie.
Pri poskytovaní úverov na podporu realizácie projektov financovaných zo štrukturálnych operácií sa predpokladá spolupráca s nasledovnými vybranými medzinárodnými finančnými inštitúciami:

Európska investičná banka (EIB)
V zmysle hlavy XVII Zmluvy o ES „Opatrenia Spoločenstva na posilnenie ekonomickej a sociálnej súdržnosti podporujú štrukturálne fondy, Kohézny fond a EIB.“ V zmysle článku 267 a) Zmluvy o ES „Banka umožní financovanie projektov na rozvoj menej vyspelých regiónov vo všetkých odvetviach ekonomiky“. Uvedené ustanovenia sú transponované do nariadenia Rady  99/1260/ES o štrukturálnych fondoch, kde sa v článku 1 uvádza: „Štrukturálne fondy, EIB a ostatné existujúce finančné nástroje prispejú vhodným spôsobom na dosiahnutie  nasledujúcich troch cieľov“, tzn. cieľov 1, 2 a 3. V zmysle článku 10: „...za účelom maximálnej stimulácie rozpočtových zdrojov... sa pomoc Spoločenstva formou grantov môže kombinovať... s úvermi. Táto kombinácia sa určí v spolupráci s EIB pri tvorbe Rámca podpory Spoločenstva...“ V etape programovania EIB vyhodnocuje projekty, ktoré členské krajiny EÚ predkladajú EK na spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.
Po rokovaní Európskej rady v Lisabone v marci 2000 rada guvernérov EIB rozhodla o založení skupiny EIB, ktorá zahŕňa EIB a Európsky investičný fond (EIF). EIB sa tak stala majoritným vlastníkom a správcom EIF, svojej dcérskej spoločnosti pre rizikový kapitál a záruky pre malé a stredné podniky. Nástroje EIB je možné v súvislosti s Lisabonským protokolom využiť najmä pri financovaní projektov zameraných na vedu a výskum, vzdelávanie a celoživotnú prípravu a školenia a informačné a komunikačné technológie. Tieto projekty však musia byť postavené na návratnom princípe.
EIB môže v rámci realizácie štrukturálnych operácií môže poskytnúť úver na projekty financované zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu. Týka sa to najmä:
•	veľkých projektov nad 50 MEUR,
•	infraštruktúrnych projektov v doprave a životnom prostredí nad 10 MEUR financovaných z Kohézneho fondu,
•	spolufinancovania operačných programov formou rámcových úverov.

Spolupráca medzi SR a EIB sa v súčasnosti realizuje na základe Rámcovej zmluvy medzi SR a EIB z 18.7.1997. Prvé úverové aktivity realizovala EIB na Slovensku v roku 1992 a ku koncu roku 2002 výška poskytnutých úverov dosiahla sumu 1,3 mld. EUR. Pôžičky boli poskytnuté v nasledovnom sektorovom členení: 30 % pre projekty  vnútroštátnej dopravy so zreteľom na podporu výstavby trans-európskych koridorov v cestnej a železničnej doprave, 22% telekomunikácie, energetika 18 %. Významná čiastka bola poskytnutá na podporu priemyselných projektov buď priamo alebo prostredníctvom úverov v prospech malého a stredného podnikania.
Súčasťou úverových aktivít EIB v SR sú aj dva úvery súvisiace s predvstupovým programom ISPA. Za účelom financovania projektov životného prostredia bola podpísaná úverová zmluva so štátnou zárukou medzi EIB a SZRB, a.s. v sume 30 MEUR Táto úverová zmluva bude platná aj pre Kohézny fond, a to do vyčerpania celkovej sumy úverovej linky s možnosťou jej ďalšieho obnovenia za rovnakých podmienok. 
V súvislosti s výstavbou diaľničných koridorov bol podpísaný vládny úver vo výške 27 MEUR pre projekt finančného memoranda ISPA 2001 - Výstavba diaľnice D 61, časť Viedenská cesta – Prístavný most v Bratislave. V rámci projektu Výstavba diaľnic a rýchlostných ciest sa uvažuje o spolufinancovaní z EIB aj pre iné projekty ISPA v oblasti cestnej infraštruktúry s výhľadom na čerpanie z Kohézneho fondu po vstupe SR do EÚ.
V rámci realizácie štrukturálnych operácií v podmienkach SR bude využitie úverov EIB smerované do nasledovných oblastí: 
a) veľké infraštruktúrne projekty v oblasti dopravy a životného prostredia 
Pre oblasť dopravy schválila Rada EIB  rámcový úver so štátnou zárukou pre Železnice SR vo výške 400 MEUR. Tento úver bude čerpaný v tranžiach a použitý na budúce spolufinancovanie projektov ISPA/Kohézneho fondu a štrukturálnych fondov. 
Podobný rámcový úver EIB vo výške 350 MEUR bez štátnej záruky bol schválený pre projekt Výstavba diaľnic a rýchlostných ciest. 
Pre financovanie projektov životného prostredia po dočerpaní existujúcej úverovej linky  prostredníctvom SZRB, a.s. je možné dohodnúť ďalšiu úverovú linku. 
b) rámcový úver na operačné programy sa bude týkať najmä aktivít podporovaných z ERDF, s výnimkou financovania diaľníc, rýchlostných ciest, železníc a podpory malých a stredných podnikov. To znamená, že bude využitý najmä o zdravotnú a sociálnu infraštruktúru, ale aj na miestnu dopravnú inštruktúru v rámci SOP Základná infraštruktúra a SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.  
Rámcový úver pre operačné programy je možné využiť na predfinancovanie projektov financovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, nakoľko po vstupe SR do EÚ  vzniká možnosť získania celej sumy z rámcového úveru hneď po podpise úverovej zmluvy. 
c) dlhodobé rámcové úvery pre domáce komerčné banky 
Pri týchto úverových linkách nesie riziko daná komerčná banka, tzn. že sa  nevyžaduje štátna záruka, avšak MF SR na požiadanie EIB vydáva tzv. „no objection“ (bez námietky). EIB podpísala úverové linky s HVB, a.s. a VÚB, a.s. vo výške 30, resp. 50 MEUR, ktoré sú zamerané najmä na podporu malého a stredného podnikania, ochranu životného prostredia, infraštruktúru, priemysel, služby a cestovný ruch. Tieto úvery môžu byť využité aj na spolufinancovanie relevantných operačných programov. V prípade potreby je EIB ochotná rokovať s ktoroukoľvek komerčnou bankou o možnosti ďalších úverových aktivít, napr. pre oblasť spolupráce s mestami a obcami (napr. PKB, a.s.) alebo rozvoja agrárneho sektora s podporou prostriedkov SAPARD-u (napr. UniBanka, a.s.).  
Úverové podmienky EIB pre spolufinancovanie projektov verejného charakteru sa vyznačujú dlhodobosťou a nízkou úrokovou sadzbou. Na poskytnutie úveru požaduje EIB predloženie finančnej analýzy konečného prijímateľa. Lehota splatnosti úveru je od 4 rokov do 20 rokov, výnimočne i dlhšie, avšak nie viac než 30 rokov, pričom odklad prvej splátky istiny je možný až do 10 rokov. Úroková sadzba pre SR sa v súčasnosti pohybuje na úrovni 3M LIBOR + 5 až 13 bpi na EURO, pričom EIB ponúka i čerpanie v SKK s využitím hedgingových nástrojov na zabezpečenie kurzového  rizika. Poplatky sú minimálne. Financovanie EIB je možné použiť vo väčšine prípadov do výšky 50 % z oprávnených nákladov projektu, pričom v zásade platí, že úver od EIB a štrukturálne fondy predstavujú spolu maximálne 90 % celkových nákladov projektu. Projekt schvaľuje Rada riaditeľov EIB na základe technického zhodnotenia projektu, ktoré vypracuje EIB. 

Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBRD)
EBRD bola zriadená ako medzinárodná finančná inštitúcia s mandátom pomôcť krajinám strednej a východnej Európy v ich transformácii na trhové ekonomiky. Upísaný kapitál v súčasnosti predstavuje výšku 20 mld. EUR, pričom upisovateľmi sú: členské štáty, ES a EIB. 
V oblasti štrukturálnych operácií môže poskytnúť úvery na  projekty financované zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Využitie EBRD je vhodné u projektov súkromnej sféry, najmä v oblasti životného prostredia (úvery vodohospodárskym podnikom, energetika a vykurovanie), alebo projektov Public Private Partnership, prípadne ako sprostredkovateľa pri syndikovaných pôžičkách slúžiacich na ďalšie dofinancovanie projektov. 
EBSR podpísala v januári roku 2003 podpísala EU SME Credit Line s Tatra Leasing  ( 5 MEUR) aj pre malé spoločnosti. Vo februári 2003 sa stala väčšinovým účastinárom v Sky Europe prostredníctvom dvoch súkromných fondov (Slovenský post-privatizačný fond a Euro ventures Danube BV). V marci 2003 schválila projekt pre SR – Západoslovenská energetika (ZSE), rámci ktorého odkúpi 9 % účastín v ZSE.
Spolupráca medzi EBRD a SR bude pokračovať najmä v oblasti podpory malého a stredného podnikania, pri fondoch rizikového kapitálu a investovania do základného imania podnikov. EBRD sa môže zapojiť do spolufinancovania projektov SR z predvstupových a povstupových fondov EÚ, vzhľadom k potrebným kapacitám nielen v oblasti kapitálu a pôžičiek, ale aj vo sfére technickej pomoci a skúseností, ako spojiť úsilie vlády, verejného a súkromného sektora pri väčších infraštrukturálnych, ale aj menších regionálnych projektoch.   
Úverové podmienky. EBRD poskytuje dlhodobé úvery spravidla do výšky 30 % celkových nákladov projektu, pričom na poskytnutie úveru požaduje predloženie finančnej analýzy konečného prijímateľa. Úvery smerujú do väčších projektov s minimálnou výškou nákladov projektu na úrovni 5 – 6 MEUR.  Lehota splatnosti úverov je do 20 rokov s možným odkladom splátky istiny 5 rokov. 
Úroková politika EBRD stanovuje štandardnú úroveň marže a poplatkov, avšak ponúka možnosť poskytnutia výnimky za predpokladu, že sa vláda zaviaže pokračovať v reforme v súlade s doteraz implementovaným programom. Úrokové podmienky sa limitne blížia úrokovým podmienkam  ponúkaným EIB, avšak poplatková politika je vyššia ako u EIB.

Nordic Investment Bank (NIB)
NIB je multilaterálna finančná inštitúcia, založená na základe zmluvy (1975) medzi škandinávskymi krajinami - Dánsko, Fínsko, Island, Nórsko a Švédsko.
NIB poskytuje strednodobé a dlhodobé úvery na financovanie investičných projektov spoločného záujmu v rámci škandinávskych krajín, ako aj v záujme podpory ekonomického prechodu štátov strednej a východnej Európy k fungujúcej trhovej ekonomike a zvýšenia vzájomnej ekonomickej spolupráce.
NIB má záujem prispieť k rozvoju slovenskej ekonomiky financovaním ekonomicky životaschopných projektov v oblasti infraštruktúry, ochrany životného prostredia, energetiky, dopravy, telekomunikácií a priemyslu.
V súčasnosti sa rokuje o úverovej linke so štátnou zárukou pre SZRB a.s. v objeme 10 MEUR na financovanie akýchkoľvek projektov, vrátane projektov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ, avšak najmä do oblasti ekologických projektov a moderných bezodpadových technológií. Využitie tejto úverovej linky by bolo vhodné u projektových zámerov Operačného programu Základná infraštruktúra a v prípade opatrení, kde sa uvažuje s úsporou palív a energie a so zmenou vykurovacích  médií v prospech prírodu šetriacich technológií.
Úverové podmienky. NIB poskytuje úvery vládam, resp. úvery so štátnou zárukou, ako aj úvery súkromnému sektoru. Pri infraštruktúrnych projektoch v súkromnom sektore sa vláda obyčajne zúčastňuje pri poskytovaní podpory pre investičné projekty prostredníctvom osobitných zmlúv, vrátane licencií, povolení na operácie a dlhodobých nákupných dohôd.
NIB nepožaduje predloženie finančnej analýzy konečného prijímateľa. Úroková sadzba je negociovateľná, ale nie tak výhodná ako u EIB. Obvyklé sú najmä dlhodobé úvery, pričom úvery poskytované vládam alebo na základe štátnych záruk majú zvyčajne dobu splatnosti 15 - 20 rokov a  odklad splátok 5 až 10 rokov.

Rozvojová banka Rady Európy (RBRE)
RB RE je multilaterálnou finančnou inštitúciou, ktorá vznikla (1956) na základe „Čiastkovej dohody“ členských štátov Rady Európy. (SR je členom od roku 1998). 
Poskytuje  výhodné úvery na financovanie sociálne zameraných projektov, ktoré musia byť garantované štátom resp. silnou finančnou inštitúciou. Prioritou sú projekty na pomoc utečencom a prisťahovalcom a pomoc obetiam prírodných a ekologických katastrof. Ďalšou podporovanou oblasťou je posilňovanie sociálnej súdržnosti v Európe a z toho vyplývajúce aktivity ako je podpora malých a stredných podnikov, výstavba a rekonštrukcia sociálnych bytov, podpora vzdelávania a zdravia, ochrana životného prostredia, modernizácia vidieka a budovanie a ochrana historického dedičstva. 
Úverové podmienky. RB RE poskytuje úvery na základe Rámcovej úverovej zmluvy a jednotlivé tranže sa vyplácajú na základe dodatkových zmlúv. Úvery sa poskytujú na obdobie 10 – 15 rokov, s možnosťou odkladu splácania istiny. Prvé čerpanie tranže sa musí uskutočniť v priebehu 18 mesiacov, v opačnom prípade sa uplatní poplatok za nečerpanie. Úroková sadzba sa stanovuje v čase čerpania podľa situácie na trhu pre EURO.

Svetová banka (SB)
Medzinárodná banka pre obnovu a rozvoj (IBRD) bola založená na základe Bretton-Woodskych dohôd formou multilaterálnej medzinárodnej zmluvy (1944) podpísanej 28 vládami. (V septembri 1990 bola  v mene Českej a slovenskej federatívnej republiky podpísaná Dohoda o Medzinárodnej banke pre obnovu a rozvoj; Slovenská republika sukcedovala do predmetnej zmluvy k 1.januáru 1993.)
Banka pomáha jednotlivým krajinám, resp. ich vládam v procese ozdravovania  ekonomiky prostredníctvom realizácie  rozvojových programoch a poskytovania pomoci pri investíciách do ľudských zdrojov, infraštruktúry a ochrany životného prostredia s cieľom zvýšenia investovania v súkromnom sektore.
Kombináciu úverov od SB s podporou prostredníctvom štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu by bolo možné využiť pri: 
a)	financovaní protipovodňového programu v SR do roku 2010,
b)	zriadení Fondu sociálneho rozvoja ako nástroja na financovanie malých projektov formou grantov na pomoc sociálne slabším a zraniteľným skupinám,
c)	a v oblasti dopravy pridanou hodnotou SB formou určitej technickej pomoci pri formulovaní stratégie a využitia „public private partnership“. 

Úverové podmienky SB poskytuje SR úvery na základe Všeobecných podmienok platných pre úverové a záručné zmluvy pre úvery s pevne stanoveným rozpätím vydané v roku 1999. Tieto podmienky je možné počas rokovaní určitým spôsobom modifikovať. SB uplatňuje poplatok za nečerpanie pôžičky, avšak Banková rada SB každoročne rozhoduje o upustení od časti uvedeného poplatku Úroková sadzba je  LIBOR pre EUR, pričom konkrétna sadzba závisí od množstva faktorov predovšetkým v čase čerpania.

Tabuľka č. 18:
Porovnanie vybraných medzinárodných finančných inštitúcií pri možnom poskytovaní úverov na štrukturálne operácie v rokoch 2004 -2006 
	Oblasti možného využitia úverov	Spôsob poskytovania úverov	Štátna záruka	Finančná analýza konečného prijímateľa	
EIB	-	Kohézny fond
-	sektor dopravy
-	sektor životného prostredia  
-	Štrukturálne fondy
-	SOP P a S
-	OP ZI
-    predfinancovanie súkromnej sféry	a)priame úvery
b) dlhodobé rámcové úvery poskytované cez sprostredkovateľ (komerčná banka)	Áno
Áno/nie	Áno/nad 25 mil. EUR 	
EBRD	-	Kohézny fond a štrukturálne fondy
-	súkromná sféra
-    oblasť životného    prostredia
      -        Public Private Partnership	a)	priame úvery
b)	úverové linky
	Áno
Nie
	Áno	
NIB	-	Kohézny fond 
-	Štrukturálne fondy 
-	OP ZI
-	SOP P a S
 	a)  vládne úvery
b)  dlhodobé rámcové úvery poskytované cez sprostredkovateľa (komerčná banka)	Nie
Áno	Nie	
RBRE	-	Štrukturálne fondy	a)	vládne úvery
b)	dlhodobé úvery	Nie
Áno		
IBRD	-	Kohézny fond
-   oblasť životného prostredia
       -     Public Private   Partnership	vládne úvery	Nie		

3.6.2.	Domáce finančné inštitúcie

Na systéme financovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu bude participovať aj komerčný bankový sektor, ako jeden z prostriedkov zabezpečenia financovania projektov konečných prijímateľov pomoci zo súkromných zdrojov. 
Jednotlivé komerčné banky na Slovensku už prejavili záujem podieľať sa na spolufinancovaní projektov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a pri navrhovaní produktov spolufinancovania môžu vychádzať zo skúseností z financovania predvstupových fondov. Predmetom záujmu a podpory zo strany bánk bude predovšetkým segment malého a stredného podnikania, avšak v neposlednom rade aj  komunálny sektor. 
V princípe niet dôvodu, aby sa u opatrení vysokonávratných investičných projektov a u opatrení podporujúcich podnikanie a cestovný ruch nevyužil sektor finančných služieb. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja ako Riadiaci orgán CSF a riadiaci orgán pre Kohézny fond, Ministerstvo financií SR ako platobný orgán pre ŠF a KF a Úrad vlády SR stanovia kritériá pre výber finančných inštitúcií, ktoré v spolupráci s riadiacimi orgánmi budú zabezpečovať proces implementácie projektov u vybraných opatrení operačných programov Priemysel a služby, Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Základná infraštruktúra,  JPD cieľa 2 a Kohézneho fondu.

Povinnosťou vybraných bánk bude: 
•	informovať a usmerňovať konečných prijímateľov prostredníctvom svojej pobočkovej siete, 
•	disponovať prezentačnými materiálmi pre zapojenie sa konečných prijímateľov  do realizácie príslušných opatrení štrukturálnych fondov a žiadosťami na projekt v rámci príslušného operačného programu ako aj pre projekty Kohézneho fondu,
•	spolupracovať s príslušným riadiacim orgánom v procese prijímania žiadosti podanej konečným prijímateľom a pri hodnotení  návratnosti projektu,
•	sledovať a dohliadať nad procesom implementácie obstarania veci konečným prijímateľom a predfinancovať verejné zdroje, ktoré budú preplácané platobným orgánom na účet konečného prijímateľa,
•	umožniť riadiacim orgánom a platobným orgánom vykonať operácie, ktoré im vyplývajú z príslušných právnych predpisov ES, 
•	byť si vedomí postihu, ktorý im vyplynie v prípade neoprávneného financovania konečného prijímateľa.

Riadiace orgány vo vzťahu k vybraným bankám:
•	poskytnú presné a úplné informácie o tom, kto môže byť konečným prijímateľom,
•	jednoznačne určia druh, rozsah a limity pre jednotlivé oprávnené výdavky a položky, ktoré sú vylúčené z oprávnených výdavkov v rámci príslušných opatrení operačného programu alebo projektu Kohézneho fondu,
•	informujú  o každej zmene a doplnku pri poskytovaní pomoci zo štrukturálnych operácií,

Platobné orgány vo vzťahu k vybraným bankám:
•	ubezpečia finančné inštitúcie o tom, že sprostredkovateľský orgán pod platobným orgánom nepoukáže finančné prostriedky určené na preplatenie oprávnených výdavkov nákladov na iný účet, než na účet konečného prijímateľa vedeného v tej banke, ktorá poskytla predfinancovanie.

Riadiace orgány majú možnosť formou mandátnej alebo jej podobnej zmluvy poveriť finančné inštitúcie výkonom časti operácií. Týka sa to najmä etapy posudzovania projektových zámerov a administrovania projektov, čím  by sa podstatným spôsobom znížilo riziko rýchleho úpadku konečných prijímateľov, a tým aj riziko vratiek zo štátneho rozpočtu do všeobecného rozpočtu ES.

Úverové produkty komerčných bánk by mali mať podobu:
-	klasického investičného úveru s dlhodobejšou dobou splatnosti,
-	tzv. prekleňovacieho úveru (bridge-financing), ktorý bude slúžiť podnikateľom na predfinancovanie projektu a následne po úhrade z EK budú poskytnuté prostriedky bankám spätne refundované. (Predpokladaná úroková sadzba by sa mala pohybovať od 7,5% po 11%.).
Pri poskytovaní úverov na návratné investičné projekty obcí a malých a stredných podnikateľov bude potrebné nájsť vhodnú formu dohody medzi komerčnými bankami a príslušným riadiacim orgánom / sprostredkovateľským orgánom pod riadiacim orgánom, ktorá by umožnila jasné zadefinovanie podmienok a rozsahu vzájomnej spolupráce, a to najmä z hľadiska informačných povinností oboch strán, systému výmeny dokumentov  (žiadosť o financovanie so štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, vzory formulárov, podpisové vzory ...), povinností konečného prijímateľa voči banke a odvodené povinnosti vyplývajúce zo spolufinancovania projektov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.
Riadiaci orgán na základe žiadosti konečného prijímateľa rozhodne o poskytnutí pomoci s podmienkou preukázania finančného zabezpečenia projektu. Konečný prijímateľ pomoci sa obráti v prípade potreby na financujúcu banku, alebo na fond rizikového kapitálu. Banka po riadnom posúdení úverovej spôsobilosti konečného prijímateľa a po zohľadnení zabezpečenia spolufinancovania z vlastných zdrojov a refundácie zo zdrojov štátneho rozpočtu a štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu rozhodne o poskytnutí úveru. Banka môže vystaviť dve úverové zmluvy – jednu na krátkodobý úver, kde sa istina  bude rovnať sume refundácie (výške schválenej pomoci zo štátneho rozpočtu a štrukturálnych fondov) a druhú úverovú zmluvu na strednodobý, resp. dlhodobý investičný úver. V úverovej zmluve zaviaže konečného prijímateľa, aby po úhrade oprávnených nákladov platobným orgánom bezodkladne poukázal túto sumu na úhradu krátkodobého úveru. Uvedený systém je možné riešiť i v jednej úverovej zmluve s klauzulou predčasnej splátky časti istiny úveru bez postihu. Banka zároveň pri poskytnutí úveru bude informovať riadiaci orgán o poskytnutí úveru.
„Bridge financing“ na preklenutie prechodného nedostatku finančných prostriedkov z dôvodu časového nesúladu  medzi potrebou úhrady oprávnených výdavkov konečným prijímateľom pomoci dodávateľovi diela si tiež bude vyžadovať súčinnosť riadiaceho orgánu. Jednou z možností je vystavenie „letter of credit“ riadiacim orgánom. Suma bude znieť na výšku oprávnených nákladov. Banka na základe tohto dokumentu uvoľní konečnému prijímateľovi  oproti faktúre dodávateľa sumu potrebnú na úhradu. Konečný prijímateľ však bude musieť vopred preukázať banke i riadiacemu orgánu dostatok vlastných zdrojov na financovanie diela. Následne po úhrade časti oprávnených výdavkov bankou platobný orgán poukáže po nevyhnutnej kontrole oprávnenosti výdavkov identickú sumu na účet klienta vedený v banke. Banka po úhrade tohto prekleňovacieho úveru vráti „letter of credit“ riadiacemu orgánu. Tento systém sa dá nahradiť i záručným mechanizmom. Potreba dohody o spolupráci medzi bankou a riadiacim orgánom je nevyhnutná i v tomto prípade.
Osobitným problémom pri spolufinancovaní opatrení zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sú otázky zabezpečovacích prostriedkov. Časť opatrení môže byť v súlade s pravidlami obozretného podnikania realizovaná len pri existencii záručného mechanizmu a jeho rýchlom a efektívnom fungovaní. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné využiť záručné mechanizmy SZRB a.s. alebo vytvoriť novú záručnú schému zo zdrojov štátneho rozpočtu a zveriť ju na riadenie vybranej komerčnej banke alebo finančnej inštitúcii. 
Vytvorenie osobitnej záručnej schémy je v súlade s pravidlom č.9 nariadenia Rady 2000/1685/ES možné i zo zdrojov štrukturálnych fondov, štátneho rozpočtu a minimálne 30% súkromných zdrojov - podnikatelia, združenia podnikateľov, fondy rizikového kapitálu,  vlastné nedaňové zdroje miest a obcí. Avšak žiaden z riadiacich orgánov nevyužil možnosť, aby konečným prijímateľom bola inštitúcia spôsobilá vykonávať tieto služby, čím nevytvoril úsporu pre výdavky štátneho rozpočtu v budúcom programovacom období 2007 – 2013.

3.6.2.1 Systém zapojenia finančných inštitúcií do predfinancovania a financovania projektov s účasťou štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu

Cieľom zapojenia finančných inštitúcií do procesu realizácie opatrení Národného rozvojového plánu a projektov Kohézneho fondu je znásobiť kapacitu pri propagácii a implementácii štrukturálnych operácií a mobilizácia vlastných zdrojov konečného prijímateľa na realizáciu ním uvažovaných projektov. Nemenej závažným dôvodom pre zapojenie finančných inštitúcií je i potreba zabezpečiť plynulý tok finančných prostriedkov, čo systém finančného riadenia štrukturálnych operácií v zmysle príslušným právnych predpisov ES neumožňuje.
Dôvodom pre zapojenie finančných inštitúcií je ich spôsobilosť finančného riadenia projektov a to počnúc poskytovaním konzultácií, cez hodnotenie životaschopnosti konečného prijímateľa, ako aj ním predkladaného projektu, až po administrovanie projektu, tzn. najmä overenie oprávnenosti výdavku konečným prijímateľom, monitorovanie, splátkovú disciplínu, kontrolu na mieste a pravidelné poskytovanie správ. Táto ich spôsobilosť je nesporne vyššia ako u novobudovaných riadiacich orgánov, či implementačných agentúr. 
Zapojenie finančných inštitúcií sa predpokladá do opatrení návratného charakteru, tzn. v rámci SOP Priemysel a služby, SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a JPD 2, ako aj do financovania infraštruktúrnych opatrení Kohézneho fondu a OP – Základná infraštruktúra.
Všetky riadiace orgány a sprostredkovateľské orgány pod riadiacimi orgánmi okrem JPD 2 (v ktorom sa zvažuje možnosť využiť finančný sektor na podporu malého a stredného podnikania, cestovného ruchu i schému „venture“ kapitálu) predpokladajú využiť len  nenávratnú formu pomoci - granty. Grantová schéma dáva viaceré možnosti riadiacim orgánom, a to buď jednoduchú priamu dotáciu na preplatenie už zaplatených oprávnených výdavkov, alebo poskytnutie subvencie na krytie úrokových nákladov (nepriama pomoc podľa nariadenia Rady 99/1260/ES), tzv. mäkká úverová schéma, prípadne na ich kombináciu. 
Výhodou spolupráce riadiacich orgánov s finančnými inštitúciami bude mobilizácia vlastných zdrojov konečných prijímateľov a potenciálnych úverových zdrojov, „venture“  kapitálových zdrojov a zníženie úverového a investičného rizika na strane finančných inštitúcií. Tým sa dosiahne vyššia zapojiteľnosť konečných prijímateľov do realizácie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.

3.6.2.2.  Schéma priamej pomoci na úhradu vynaložených oprávnených výdavkov

Predpoklad pre zapojenie finančných inštitúcií do procesu spolufinancovania konečných prijímateľov vychádza zo vzorového prípadu k štrukturálnym fondom:
•	konečný prijímateľ disponuje 10% - 25% z celkových oprávnených výdavkov na projekt,
•	ERDF sa podieľa 35% na celkových oprávnených výdavkoch. Zvýšenie o 10% by bolo možné iba u MSP, ak by nešlo o priamu formu pomoci, čo však žiaden riadiaci orgán nenavrhuje,
•	štátny rozpočet sa podieľa na spolufinancovania 15% z oprávnených výdavkov,
•	verejné zdroje tvoria 50% podiel na oprávnených nákladoch, čo spolu so súkromnými zdrojmi konečného prijímateľa predstavuje 60% - 75% podiel na celkových oprávnených výdavkoch,
•	príležitosť pre finančný sektor sa pohybuje v intervale od 25% do 40% oprávnených výdavkov.
Nakoľko pri praktickej realizácii projektu v rámci príslušného opatrenia dochádza u doby realizácie úhrady platieb dodávateľovi k približne 60 dňovému časovému nesúladu medzi preplatením oprávnených výdavkov konečnému prijímateľovi platobným orgánom, je skutočná potreba úverových zdrojov 75% - 90% z oprávnených nákladov pri jednorázovej úhrade. Pokiaľ je investícia financovaná ako priebežná, je potreba úverových zdrojov nižšia.
U tejto schémy priamej dotácie sa predpokladá vyššie uvedený postup, pri ktorom banka uzatvorí s konečným prijímateľom úverové zmluvy – jednu na sumu rovnajúcu sa grantu – priamej dotácii, resp. podielu verejných zdrojov na celkových oprávnených nákladov (v tomto vzorovom príklade 50% z oprávnených nákladov). Túto sumu preplatí platobný orgán na účet konečného prijímateľa po celkovej kontrole oprávnenosti vynaložených výdavkov. Druhá  zmluva o investičnom úvere v tomto vzorovom prípade bude znieť na sumu  v rozpätí  25% až 40% z celkových oprávnených nákladov. Túto zmluvu bude konečný prijímateľ splácať podľa dohodnutého splátkového kalendára. Otvorenou otázkou zostáva spôsob ručenia, nakoľko nie je možné zakladať vec realizovanú zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Ako schodným mechanizmom sa javí využitie záručného mechanizmu SZRB a to do výšky 65% z celkových oprávnených výdavkov, avšak nie viac než 80% z istiny úveru. Pri využití tejto schémy nevznikajú žiadne osobitné nároky na štátny rozpočet a ani na zmeny vo finančnom riadení štrukturálnych operácií. 

3.6.2.3. Schéma na poskytovanie mäkkých úverov (soft loan) 

Pri využívaní schémy priamych úverov má riadiaci orgán možnosť rozhodnúť o tom, akú formu bude mať pomoc pre konečného prijímateľa pomoci. Priama forma pomoci – subvencia pritom zostáva nezmenená.
Podstatné odchýlky oproti predchádzajúcej schéme sú nasledovné :
•	riadiaci orgán pri uzatváraní zmlúv s finančnou inštitúciou a s konečným prijímateľom  dohodne systém subvencie k úrokovej sadzbe tak, aby konečný prijímateľ obrdžal na účet od sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom len sumu rovnajúcu sa splátke úrokových nákladov,
•	nedochádza k splateniu krátkodobého úveru na predfinancovanie, nakoľko existuje 1 úverová zmluva s lehotou splatnosti 5 – 10 rokov,
•	pri úhrade oprávnených výdavkov konečnému prijímateľovi sprostredkovateľského orgánu pod platobným orgánom nedochádza k  zníženiu istiny úveru, ale k úhrade úrokových nákladov úveru,
•	banka je povinná riadne spravovať úverový prípad po dobu životnosti,
Tak ako v predošlom prípade je limitujúcou podmienkou pre širokú použiteľnosť existencia bankou akceptovateľného zabezpečovacieho prostriedku. 
Schéma je určená najmä pre projekty návratného charakteru, teda pre malé a stredné podnikanie.

3.6.2.4  Kombinovaná schéma priamej pomoci na úhradu vynaložených oprávnených výdavkov a subvencovania na poskytovanie mäkkých úverov

Tento prístup si vyžaduje dodatočné zásahy do systému finančného riadenia štrukturálnych operácií. Pôjde predovšetkým o rozdelenie sumy verejných výdavkov poukazovaných na účet klienta na zdroje štrukturálnych fondov a na zdroje štátneho rozpočtu a o záväzok konečného prijímateľa použiť časť zdrojov rovnajúci sa ekvivalentu sumy zo štátneho rozpočtu. 
•	predpokladom uplatnenia je, že zdroje zo štrukturálnych fondov (v tomto prípade 35%) budú použité vo forme priamej dotácie na zníženie istiny úveru. 
•	celková výška úveru bude následne vo výške 40% - 55% z oprávnených výdavkov. 
•	subvencovanie úrokovej sadzby na úhradu oprávnených výdavkov bude uhrádzaná z účtu konečného prijímateľa banke (vo vzorovom príklade sa absolútny objem priamej dotácie rovná podielu štátneho rozpočtu na celkových oprávnených nákladov, tzn.15% ).  
Výhody uvedených schém  spočívajú najmä v hodnotení ich návratnosti bankou. Naviac finančné inštitúcie poskytnú súkromnej sfére dodatočnú hodnotu, ktorou je riadenie projektového cyklu. Pre riadiace orgány vzniká vyššia bezpečnosť, nakoľko miera delikvencie a tým i rizika vratiek zo štátneho rozpočtu Európskej komisii sa minimalizujú.
Riadiace orgány môžu použiť všetky tri schémy, avšak sa zatiaľ preferuje prvá schéma, ktorá je zároveň i najmenej bezpečná z pohľadu verejných financií.

3.6.3  Zapojenie SZRB do štrukturálnych operácií

Poslanie SZRB ako záručnej a rozvojovej banky štátu ju predurčuje pre spolufinancovanie a predfinancovanie štrukturálnych operácií. V súčasnosti je SZRB zapojená do financovania predvstupových fondov ISPA a SAPARD. 
Dňa 9.10.2002 vláda SR uznesením č. 1097/2002 súhlasila s prevzatím štátnej záruky za bankový úver na financovanie environmentálnych projektov zo zdrojov Európskej investičnej banky vo výške 30 mil. EUR formou Zmluvy o rámcovom úvere uzatvorenej medzi EIB a SZRB. Poslednú tranžu úveru je možné čerpať do 28.2.2006 a každá tranža musí byť v minimálnej výške 5 mil. EUR. Zdroje EIB je možné použiť len na financovanie projektov vodárenských podnikov, je možné financovať projekty štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Navýšenie (resp. nová úverová linka) linky bude aktuálne po vyčerpaní existujúcej. 
Predvstupový nástroj SAPARD je spolufinancovaný zo zdrojov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR vo forme nízkoúročeného úveru, pričom konečný prijímateľ musí disponovať sumou aspoň 20% z celkových oprávnených nákladov projektu. Pri zabezpečovaní predvstupového fondu SAPARD SZRB poskytuje i záruky za bankové úvery. Práve v poskytovaním záruk môže SZRB napomôcť pri realizácii opatrení SOP Priemysel a služby ale aj Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a OP – Základná infraštruktúra. 
Systém využitia záručných schém môže mať dve podoby. Prvou je vytvorenie novej záručnej schémy pre spolufinancovanie štrukturálnych operácií. Kroky potrebné k vytvoreniu tejto schémy by mali byť nasledovné :
•	vyčlení sa zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly VPS suma 300 mil. Sk s tým, že bude presne stanovený podiel 1:3, až 1:4, čo umožní vystaviť záruky v nominálnej hodnote 900 mil. Sk až 1 200 mil. Sk, 
•	maximálna výška záruky bude rovná 65% oprávnených výdavkov, avšak nie viac než 80% z istiny úveru,
•	príslušný riadiaci orgán uzatvorí Zmluvu o spolupráci medzi SZRB – riadiacim orgánom a komerčnou bankou tak, aby bol zrejmý systém pri vystavení záruky a pri prípadnom plnení z bankovej záruky, spôsob výmeny informácií, systém finančného riadenia             a administrovanie záruky,
•	pokiaľ bude záruka SZRB kryť aj úver na predfinancovanie štrukturálnych operácií, tak po preplatení oprávnených výdavkov z verejných zdrojov sa zníži o túto hodnotu.
Uvedený nástroj môže mať výrazný katalytický účinok pri čerpaní zdrojov zo štrukturálnych operácií.
Druhou možnosťou je vytvorenie identickej záručnej schémy s tým rozdielom, že zdroje by spravovala na tento účel vytvorená právnická osoba. Finančné riadenie, hodnotenie projektov predkladané konečnými prijímateľmi pomoci  i monitorovanie by vykonávala SZRB na báze mandátnej, alebo obdobnej zmluvy za úplatu. 
Rozšírenie ponuky úverových produktov SZRB o mäkkú úverovú schému. 
SZRB poskytuje úvery aj začínajúcim  malým a stredným podnikom.  Kombinácia úhrady časti istiny  rovnajúcej sa podielu pripadajúcemu na príslušný štrukturálny fond konečnému prijímateľovi by bolo realizované formou priamej dotácie. Finančné prostriedky rovnajúce sa podielu štátneho rozpočtu by boli na zmluvnom základe požičané bezúročne SZRB, ktorá by získala možnosť poskytnúť dotovaný úver. Postup pri  implementácii tejto schémy by bol nasledovný:
•	riadiace orgány by okrem zmlúv, ktoré boli uvedené v bode 3.6.2.3 uzatvorili so SZRB zmluvu o zverení finančných prostriedkov na návratnom princípe. To znamená, že riadiaci orgán by požičal SZRB zdroje na dobu splatnosti úverového vzťahu s konečným prijímateľom. SZRB by poskytovala úvery so zníženou úrokovou sadzbou. 
•	SZRB by bola povinná realizovať úver a vykonávať jeho monitorovanie a správu s prihliadnutím na ustanovenia nariadenia Rady 99/1260/ES a nariadenia Rady 2000/1685/ES,
•	po skončení úverového vzťahu vrátiť finančné prostriedky príslušnému ministerstvu ako riadiacemu orgánu.
Tým by sa vytvorila schéma spolufinancovania štrukturálnych operácií tak, aby štátny rozpočet v nasledujúcom programovacom období 2007 – 2013 ušetril sumu rovnajúcu sa splatenej istine úveru.
Všetky tieto schémy podliehajú pravidlám štátnej pomoci.
Ďalšou možnosťou pre SZRB je zapojenie sa do predfinancovania konečných prijímateľov pomoci. 
Predfinancovanie operácií môže byť uskutočnené transférom peňažných prostriedkov v sume rovnajúcej sa podielu štátneho rozpočtu na celkových oprávnených výdavkoch projektu z rozpočtovej kapitoly ministerstva pod ktoré spadá príslušný riadiaci orgán na základe zmluvy o zverení finančných prostriedkov. Z týchto finančných prostriedkov spolu s časťou vlastných zdrojov môže SZRB efektívne predfinancovať najmä časť opatrení SOP Priemysel a služby a Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Po overení oprávnenosti uhradených dodávok, prác a služieb konečným prijímateľom pomoci bude sprostredkovateľským orgánom pod platobným orgánom efektívne uhradená iba suma rovnajúca sa podielu oprávnených nákladov pripadajúcim na štrukturálne fondy. Nakoľko SZRB nevedie účty klientov, bude sa  musieť spoľahnúť na serióznosť klienta, že dodrží ustanovenie o povinnosti prevodu prostriedkov poukázaných sprostredkovateľským orgánom pod platobným orgánom na jeho účet banke.
Ostatné operácie môže SZRB vykonávať rovnako ako ľubovoľná komerčná banka.

4.  Daň z pridanej hodnoty

Daň z pridanej hodnoty predstavuje významnú položku pri financovaní projektov podporovaných zo štrukturálnych operácií. 
4.1  DPH pre predvstupové fondy

Vo všetkých medzinárodných zmluvách v rámci programov zahraničnej pomoci je ustanovenie, že dane, clá a dovozné prirážky nemôžu byť hradené z prostriedkov ES. Stanovené spolufinancovanie vo finančných memorandách (resp. iných medzinárodných zmluvách) nepokrýva časť výdavkov na dane, clá a dovozné prirážky (ide o nepriame financovanie projektov). V prípade, že národná legislatíva neumožňuje oslobodenie od týchto výdavkov, možno ich považovať za oprávnené náklady avšak len nad limit spolufinancovania uvedeného vo finančnom memorande (resp. inej medzinárodnej zmluve). 

Program ISPA a SAPARD
V programe ISPA a SAPARD je DPH hradená konečným prijímateľom. Táto povinnosť je stanovená aj v zmluvách uzatvorených medzi Agentúrou SAPARD a konečným prijímateľom.
Konečný prijímateľ ak je registrovaným platiteľom DPH, uplatňuje si nárok na vrátenie uhradenej dane v rámci svojho daňového priznania v zmysle zákona NR SR č. 289/1995 v znení neskorších predpisov. V prípade, že nie je platca DPH, postupuje v zmysle vyhlášky MF SR 94/1996. V zmysle tejto vyhlášky si uplatňuje nárok na vrátenie uhradenej dane z prostriedkov Európskych spoločenstiev prostredníctvom príslušného daňového úradu.  Pre nárok na vrátenie DPH konečný prijímateľ vyžaduje potvrdenie od MFSR (odbor Národného fondu) o tom, že zdaniteľné plnenie bolo obstarané z finančných prostriedkov poskytnutých v rámci projektov zahraničnej pomoci. Časť DPH, ktorá je hradená z prostriedkov štátneho rozpočtu alebo konečného prijímateľa, znáša konečný prijímateľ na vlastné náklady, nakoľko vyhláška 94/1996 sa vzťahuje iba na vrátenie DPH z prostriedkov Európskych spoločenstiev.  

Program PHARE 
U programu PHARE sa postupuje rovnako ako u programu ISPA a SAPARD, okrem projektov, ktoré sú kontrahované implementačnou agentúrou CFCU.
CFCU hradí faktúru dodávateľovi, pričom dodávateľ rozpíše dodaný tovar alebo službu na faktúru. Netto cenu, ktorá tvorí základ dane, uhradí CFCU z prostriedkov ES, DPH hradí Ekonomický odbor MF SR z tzv. revolvingového účtu, ktorý bol zriadený na tento účel. Uhradenú daň MF SR žiada vrátiť od daňového úradu v zmysle vyhlášky č. 94/1996. V prípade, že dodávateľ nieje platcom DPH, postupuje v zmysle vyhlášky MF SR 94/1996. V zmysle tejto vyhlášky si uplatňuje nárok na vrátenie uhradenej dane z prostriedkov Európskych spoločenstiev prostredníctvom príslušného daňového úradu.  Pre nárok na vrátenie DPH konečný prijímateľ vyžaduje potvrdenie od CFCU - MFSR (odbor Národného fondu) o tom, že zdaniteľné plnenie bolo obstarané z finančných prostriedkov poskytnutých v rámci projektov zahraničnej pomoci.

4.2  DPH pre štrukturálne operácie  

MF SR pripravuje nový zákon o DPH, ktorý nadobudne účinnosť dňom vstupu SR do EÚ a uplatňovanie dane z pridanej hodnoty bude plne v súlade s platnými právnymi predpismi ES. Nový zákon o DPH sa pripravuje na základe 6 smernice Rady č. 77/388/EHS, ktorá je základnou smernicou upravujúcou uplatňovanie dane z pridanej hodnoty v EÚ a neumožňuje vrátenie DPH v rámci projektov zahraničnej pomoci.
Vo vzťahu k štrukturálnym fondom a Kohéznemu fondu otázku DPH riešia nariadenie Európskej komisie č. 2003/1145/ES doplňujúce nariadenie Európskej komisie 2000/1685/ES vzťahujúce sa na pravidlá oprávnenosti pre spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov a nariadenie Európskej komisie 2003/16/ES ustanovujúce podrobné pravidlá pre implementáciu nariadenia Rady 94/1164/ES vzťahujúce sa na oprávnenosť výdavkov v kontexte opatrení spolufinancovaných z Kohézneho fondu.
Nariadenie Európskej komisie 2003/1145/ES v prílohe k pravidlu číslo 7 k DPH a ostatným daniam a poplatkom ustanovuje, že:
-	DPH sa nepovažuje za oprávnený výdavok okrem prípadu, keď je DPH originálne a definitívne znášaná konečným prijímateľom alebo konečným užívateľom pomoci v rámci schémy pomoci, v súlade s článkom 87 Zmluvy a v prípade pomoci zabezpečenej orgánmi menovanými členskými štátmi. DPH ktorá je nárokovateľná na vrátenie akýmkoľvek spôsobmi nemôže byť považovaná za oprávnený výdavok, dokonca ani ak nie je skutočne znovunadobudnutá konečným prijímateľom alebo konečným užívateľom pomoci. Nezohľadňuje sa verejné alebo súkromné postavenie konečného prijímateľa alebo konečného užívateľa pomoci pre určenie či je DPH považovaná za oprávnený alebo neoprávnený výdavok pri aplikácii ustanovení  tohto ustanovenia
-	DPH ktorá nie je nárokovateľná na vrátenie konečným prijímateľom alebo konečným užívateľom pomoci na základe aplikácie špecifických národných pravidiel bude považovaná za oprávnený výdavok tam, kde sú takéto pravidlá plne v súlade s šiestou smernicou Rady EC č. 77/388/EEC(1) k DPH.
-	kde konečný prijímateľ alebo konečný užívateľ pomoci podlieha „flat-rate“ schéme v zmysle článku XIV smernice Rady 77/388/EEC, zaplatená DPH je považovaná za nárokovateľnú na vrátenie pre účely za prvou odrážkou,
-	spolufinancovanie ES nesmie presiahnuť celkové oprávnené výdavky okrem DPH, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 29 (6) všeobecného nariadenia k štrukturálnym fondom.
Nariadenie Európskej komisie 2003/16/ES v článku 11 ustanovuje, že:
-	DPH sa považuje za oprávnený výdavok, ak je hradená výlučne orgánom zodpovedným za jeho implementáciu. DPH, ktorá je nárokovateľná na vrátenie sa nepovažuje za oprávnený výdavok, aj keď nie je získaná späť orgánom zodpovedným za implementáciu, alebo konečným prijímateľom,
-	kde konečný prijímateľ pomoci podlieha „flat-rate“ schéme v zmysle článku XIV smernice Rady 77/388/EEC, zaplatená DPH je považovaná za nárokovateľnú na vrátenie pre účely uvedené za prvou odrážkou,
-	spolufinancovanie ES nesmie presiahnuť celkové oprávnené výdavky okrem DPH.  

Uvedené nariadenia určujú, že z príspevku poskytovaného zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sa môže hradiť DPH za prostriedky ES, ak konečný prijímateľ nie je platiteľom DPH.
V prípade, že konečný prijímateľ je platiteľom DPH (DPH je nárokovateľná na vrátenie), postupuje sa podľa platného zákona o DPH. Príspevok ES v tomto prípade nepokrýva časť DPH za prostriedky ES (nie je oprávneným výdavkom).
Pri financovaná štrukturálnych operácií v podmienkach SR po prispôsobení sa k uvedeným právnym predpisom ES bude platiť pre konečného prijímateľa ako platiteľa DPH nasledovné:
-	podiel ES a podiel štátneho rozpočtu sa vzťahuje na celkové oprávnené náklady projektu bez DPH 
Pri financovaná štrukturálnych operácií v podmienkach SR po prispôsobení sa k uvedeným právnym predpisom ES bude platiť pre konečného prijímateľa, ktorý nie je platiteľom dane nasledovné:
-  podiel ES a podiel štátneho rozpočtu sa vzťahuje na celkové oprávnené náklady projektu vrátane DPH.